Як на Волині готуються зустріти лелек
![](/resize/450x281/r/files/news/2015/02-26/146087/leleki.jpg)
Незабаром боцюни повернуться в Україну, щоб гніздитися і виводити потомство. Волинські енергетики впродовж багатьох років готують птахам приємний сюрприз – переобладнують їхні гнізда, які розташовані на електроопорах. Про це повідомляє ПАТ «Волиньобленерго».
Цю практику працівники «Волиньобленерго» розпочали ще у 2004 році. Як експериментальну, таку роботу провели спочатку тільки у Шацькому районі. Та крилаті друзі без проблем заселили нові гнізда й успішно продовжили свій рід. Тому з тих пір енергетики продовжують природоохоронну роботу в усіх районах Волинської області.
А почалося все того, що в 2004 році до енергетиків звернулися волинські екологи і запропонували подивитися, як ця ідея втілюється в Польщі, де такі роботи виконували до того вже п’ять років. До слова, у наших географічних сусідів майже всі лелечі гнізда, що розміщені на електроопорах (а це більше трьох тисяч) влаштовані на спеціальних платформах. У вони – на спеціальному обліку і в разі, якщо якийсь птах почав гніздитися на опорі, то воно наступного року вже буде переобладнане.
Волинська делегація поїхала до Польщі, де поводились семінари за участю природоохоронців, представників місцевого самоврядування та енергетиків двох сусідніх країн. Тоді й стало зрозуміло, що в Україні існує реальна проблема гніздування білого лелеки на опорах ліній електропередач.
Сусідство птахів з електрообладнанням часто призводить до загибелі лелек та їхнього потомства, а також завдає чималих збитків енергопостачальним компаніям через пошкодження повітряних ліній. Траплялись навіть випадки загоряння гнізд, що розташовані на опорах, через коротке замикання в електрообладнанні.
Тому, після повернення, аналогічний семінар було проведено на Волині в районі Шацьких озер, де було встановлено кілька експериментальних платформ. На цьому науково-практичному семінарі під назвою «Обмін досвідом з охорони білого лелек між польськими і українськими природоохоронними організаціями» були присутні й львівські енергетики, які теж поширили у себе запозичений досвід.
Крім того, представники польського товариства охорони лелек побували в Одеській і Харківській областях - виготовляли кілька платформ і проводили їх показові встановлення. Тобто поляки передавали нам свій досвід.
На Волині ж позитивних результатів у сфері охорони лелек вдалось досягнути завдяки співпраці польських природничих товариств «Боцян» та «Pro natura» із Західноукраїнським орнітологічним товариством.
Так, ПАТ «Волиньобленерго» в 2004 році почало встановлювати під старі гнізда на стовпах допоміжні платформи. Ці нововведення не лише значно полегшили енергетикам обслуговування повітряних ліній, а й стали додатковою гарантією безпеки птахів.
Звісно, що встановлення платформи виходить трохи дорожче за виїзд однієї бригади, адже передбачає застосування мінімум однієї автовишки і бригадного автомобіля. Але потрібно дивитися в майбутнє – поставивши платформу, енергетики ліквідовують потенційну небезпеку, яку несе гніздо на електроопорі. І досвід підказує, що лелека з кожним роком нарощує гніздо й років через 8-10 до цього гнізда доводиться повертатися, скидати значну його частину, тому що воно виростає більше, ніж метр у висоту і має значну вагу (кілька сотень кілограмів), що становить небезпеку для опори і для птахів при сильному вітрі.
Проте варто знати, що крім платформ, встановлювати які можуть лише енергетики, є чимало інших простих і дешевших способів охорони гнізд. Актуальним залишається встановлення колеса від воза чи будь-якої іншої штучної платформи на деревах чи дахах будинків. При цьому слід пам’ятати, що вага лелечого гнізда може сягати сотень кілограмів, тому штучна платформа під ним має бути достатньо міцною.
Багаторічний досвід охорони білого лелеки дає підстави стверджувати, що успіх в такій роботі цілковито залежить від ставлення людей до самих птахів. Охорона гнізд забезпечує виживання лелек як виду і таким чином сприяє збереженню природної рівноваги в екосистемах, невід’ємною складовою яких ці птахи.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Цю практику працівники «Волиньобленерго» розпочали ще у 2004 році. Як експериментальну, таку роботу провели спочатку тільки у Шацькому районі. Та крилаті друзі без проблем заселили нові гнізда й успішно продовжили свій рід. Тому з тих пір енергетики продовжують природоохоронну роботу в усіх районах Волинської області.
А почалося все того, що в 2004 році до енергетиків звернулися волинські екологи і запропонували подивитися, як ця ідея втілюється в Польщі, де такі роботи виконували до того вже п’ять років. До слова, у наших географічних сусідів майже всі лелечі гнізда, що розміщені на електроопорах (а це більше трьох тисяч) влаштовані на спеціальних платформах. У вони – на спеціальному обліку і в разі, якщо якийсь птах почав гніздитися на опорі, то воно наступного року вже буде переобладнане.
Волинська делегація поїхала до Польщі, де поводились семінари за участю природоохоронців, представників місцевого самоврядування та енергетиків двох сусідніх країн. Тоді й стало зрозуміло, що в Україні існує реальна проблема гніздування білого лелеки на опорах ліній електропередач.
Сусідство птахів з електрообладнанням часто призводить до загибелі лелек та їхнього потомства, а також завдає чималих збитків енергопостачальним компаніям через пошкодження повітряних ліній. Траплялись навіть випадки загоряння гнізд, що розташовані на опорах, через коротке замикання в електрообладнанні.
Тому, після повернення, аналогічний семінар було проведено на Волині в районі Шацьких озер, де було встановлено кілька експериментальних платформ. На цьому науково-практичному семінарі під назвою «Обмін досвідом з охорони білого лелек між польськими і українськими природоохоронними організаціями» були присутні й львівські енергетики, які теж поширили у себе запозичений досвід.
Крім того, представники польського товариства охорони лелек побували в Одеській і Харківській областях - виготовляли кілька платформ і проводили їх показові встановлення. Тобто поляки передавали нам свій досвід.
На Волині ж позитивних результатів у сфері охорони лелек вдалось досягнути завдяки співпраці польських природничих товариств «Боцян» та «Pro natura» із Західноукраїнським орнітологічним товариством.
Так, ПАТ «Волиньобленерго» в 2004 році почало встановлювати під старі гнізда на стовпах допоміжні платформи. Ці нововведення не лише значно полегшили енергетикам обслуговування повітряних ліній, а й стали додатковою гарантією безпеки птахів.
Звісно, що встановлення платформи виходить трохи дорожче за виїзд однієї бригади, адже передбачає застосування мінімум однієї автовишки і бригадного автомобіля. Але потрібно дивитися в майбутнє – поставивши платформу, енергетики ліквідовують потенційну небезпеку, яку несе гніздо на електроопорі. І досвід підказує, що лелека з кожним роком нарощує гніздо й років через 8-10 до цього гнізда доводиться повертатися, скидати значну його частину, тому що воно виростає більше, ніж метр у висоту і має значну вагу (кілька сотень кілограмів), що становить небезпеку для опори і для птахів при сильному вітрі.
Проте варто знати, що крім платформ, встановлювати які можуть лише енергетики, є чимало інших простих і дешевших способів охорони гнізд. Актуальним залишається встановлення колеса від воза чи будь-якої іншої штучної платформи на деревах чи дахах будинків. При цьому слід пам’ятати, що вага лелечого гнізда може сягати сотень кілограмів, тому штучна платформа під ним має бути достатньо міцною.
Багаторічний досвід охорони білого лелеки дає підстави стверджувати, що успіх в такій роботі цілковито залежить від ставлення людей до самих птахів. Охорона гнізд забезпечує виживання лелек як виду і таким чином сприяє збереженню природної рівноваги в екосистемах, невід’ємною складовою яких ці птахи.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 2
![](/public/images/user_no_foto.png?1725772675)
Василь
Показати IP
27 Лютого 2015 09:09
Як на мене, ідея з штучними платформами хороша і правильна. Але якість самих платформ в мене викликає в мене великі сумніви. Такі платформи як на фото можуть не витримати гніздо, яке важить кілька сотень кілограмів. Наприклад платформа з гніздом може розхитатись від постійних вітрів і врешті відламається в місці зварювання труби і пластини для кріплення. Дуже вже слабеньке воно на вигляд. Ви хоч би ще одну таку пластину приваріть на півметра нижче від першої. А також варто підсилити кріплення труби до ступиці платформи.
![](/public/images/user_no_foto.png?1725772675)
Корінний лучанин
Показати IP
27 Лютого 2015 09:44
" .....в місці зварювання труби і пластини для кріплення...." - там зварювання виконано не в СТИК, так що навантаження витримає із запасом , а лелеки вміють вклададати гілочки
краще ніж наші будівельники бо це в них закладено природою!
У селі на Волині заробляють гроші на смітті
Сьогодні 08:12
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 08:12
За 77 мільйонів: їдальню волинського ліцею відремонтують![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 07:17
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 07:17
Буданов: Telegram – це загроза національній безпеці України
Сьогодні 06:48
Сьогодні 06:48
У Японії на руїнах палацу археологи виявили найстарішу таблицю множення: їй близько 1300 років
Сьогодні 00:12
Сьогодні 00:12
Суд винесе вирок Трампу уже після виборів
7 Вересня 2024 23:31
7 Вересня 2024 23:31
Космічний корабель Boeing Starliner успішно повернувся на Землю – без екіпажу
7 Вересня 2024 23:02
7 Вересня 2024 23:02
Заплатить 17 тисяч: на Волині покарали мотоциклістку, яка п'яною злетіла у кювет![](/public/images/logo.png)
7 Вересня 2024 22:33
![](/public/images/logo.png)
7 Вересня 2024 22:33
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.