Палки в колеса «швидкій» Волині: як бюрократія заважає впроваджувати реформу
![](/resize/450x253/r/files/news/2015/08-27/163882/87878.jpg)
Систему швидкої допомоги в Україні взялися удосконалювати у 2013 році. У рамках реформування галузі медицини реорганізовали Луцьку міську станцію медичної допомоги і створили Волинський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф. Про те, як узаконена бюрократія заважає впроваджувати реформу на Волині, читайте в матеріалі Хронік Любарта.
У рамках цієї системи шляхом реорганізації та об’єднання всіх існуючих підрозділів служб швидкої медичної допомоги (ШМД), медицини катастроф і санітарної авіації в межах області мала бути створена єдина потужна оперативно-диспетчерська служба. Згідно з задумом, уся інформація із території надходитиме в єдиний центр, а не в декілька, як раніше. Єдина диспетчерська служба, оснащена сучасною технікою, зокрема GPS-навігаторами, контролюватиме пересування бригад, місце їхнього перебування для оперативного забезпечення і чіткого контролю вчасного приїзду швидкої.
Монополія «Укртелекому»
Зі слів Кирила Холодюка, начальника відділу автоматизованих систем управління і зв’язку Центру, попри те, що робота із реформування швидкої допомоги на Волині успішно стартувала, нині довести справу до кінця неможливо.
«На початку 2013 року прийняли закон «Про екстрену медичну допомогу». Відповідно до нього, систему слід було повністю реорганізувати. До прийняття цього документу швидкі підпорядковувалися кожній районній чи міській лікарні. Однак закон передбачив створення єдиної комунальної установи, яка би централізовано управлялася. Такою установою став Волинський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф, – розповідає Кирило Холодюк.
Нині екстрену допомогу на Волині надають бригади, розміщені по території області таким чином, щоб забезпечити максимально швидкий доїзд до потерпілого чи хворого
По суті, головна теза нового закону полягає в тому, аби позбутися диспетчерських пунктів швидкої допомоги у районах, в кожному з яких на практиці були свої порядки: починаючи від різних ставок, завершуючи веденням бухгалтерії. Та найбільшим недоліком було те, що автівки швидкої допомоги часто використовувалися як транспорт для перевезення хворих.
«У законі прописано: для того, аби централізовано приймати виклики, потрібно перенаправити всі стаціонарні і мобільні дзвінки на спецлінію «103» в колл-центр. І ми цю вимогу виконали, створили такий колл-центр», – пояснює він.
У Волинському центрі екстреної медичної допомоги та медицини катастроф нині впровадили структуровану кабельну систему (СКС), тобто збудована уся внутрішня мережа, що відповідає американським технологіям. Більше того, американці навіть дали гарантію на 25 років. Також завели дві оптоволоконні лінії, встановили тимчасову цифрову автоматизовану телефонну станцію (АТС), щоби вона витримувала навантаження оптики, облаштована згідно з усіх вимог серверна, а також встановлений дизельний генератор. До слова, оптичний кабель, що передає дані зі швидкістю світла, дозволяє приймати на один телефонний номер до 32 дзвінків одночасно. Тобто це розширює можливості, аби забезпечити покриття усієї області. Окрім того, збудували дві оптичні мережі з двох різних автоматичних телефонних станцій. Якщо одна АТС виходить із ладу, то автоматично починає працювати інша.
«Згідно закону про «Екстрену медичну допомогу», кожна область повинна облаштувати Централізовану оперативну диспетчерську (ЦОД). Нині монополістом на єдиний номер «103» є «Укртелеком», який не хоче переводити дзвінки на ЦОД, де є вже підготовлена матеріальна частина. При цьому своє небажання «Укртелеком обґрунтовує наявністю наказу адміністрації Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України від 18.06.2013 № 324 (пункти 2.4 та 2.6), де інформується, що при переадресації усіх викликів на «103» повинне йти дотримання вимоги стосовно спільноканальної сигналізації № 7 (СКС-7), яка використовується лише операторами зв’язку, а також розроблена проектна документація», – розповідає провідний інженер-програміст відділу АСУ і зв’язку.
Дійшло до того, що деякі області у вид діяльності екстреної медичної допомоги додають тезу «оператор зв’язку», як от у Дніпропетровську.
«Так, стосовно пункту 2.6, потрібно підготувати проектне рішення, яке нині коштує 4 мільйони гривень і виконується фактично однією організацією в Україні – ПрАТ «Дніпрозв’язок». Проблема в тому, що ця організація не є державною і, на думку багатьох спеціалістів у галузі зв’язку, які зіткнулись із цією ситуацією, має відношення до «Укртелекому». Абсурдність полягає в наступному: щоб втілити в життя реформу і покращити життя людей, державі потрібно заплатити з однієї області щонайменше 4 мільйони для подолання бюрократії. Причому «Дніпрозв’язок» виконуватиме цю роботу з нуля. Натомість ми уже все зробили, розробили власне програмне забезпечення вартістю близько 2 млн грн. Лишилося тільки вирішити проблему із телефонією», – констатує Кирило Холодюк.
Глухий кут
Цікаво, що Волинь, хоч і не була пілотною областю, впоралася із виконанням закону чи не найкраще в Україні. На рівні можуть стояти хіба Київ, Харків і Дніпропетровськ.
Волинський центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф унікальний в Україні. Він вижив сам по собі завдяки людям на місцях. І якби не покійний екс-губернатор Борис Клімчук, Волинь не мала б усього цього. У Центрі певні, він би зміг допомогти подолати і нинішні бюрократичні перешкоди. Адже цей проект був під його особистим контролем. Йому вдалося зібрати команду людей, які таки змогли втілити в життя цю непросту справу.
«Ці новації оптимізували систему, зменшили витрати, тепер немає зайвих поїздок. Ми ввели GPS-моніторинг. Розробили свою систему, на кожній машині швидкої встановлений GPS-трекер. Диспетчер бачить на своєму моніторі усі машини і може ефективно ними маневрувати. Щоправда, поки диспетчер не знає вільна бригада чи ні, з’ясовує це в телефонному режимі. Однак невдовзі ми виправмо цей недолік. Наразі система визначає п’ять найближчих бригад до даного виклику», – пояснює Кирило Холодюк.
Кирило Холодюк зізнається: колеги з інших регіонів вражені тим, як на Волині все організували і просять поділитися цінними напрацюваннями
Наразі із 16 районів виклики на «103» автоматично надходять у обласний центр із Луцького, Рожищенського, Іваничівського, Ківерцівського, Горохівського, Володимир-Волинського районів, а також із Луцька, Ковеля та Нововолинська.
«Це вдалося забезпечити завдяки налагодженій співпраці із мобільними операторами. З ними, на відміну від «Укртелекому» працювати набагато простіше. Їм пишеш листа, вказуєш номер телефону, на який потрібно переадресовувати виклики і вони ці дзвінки переадресовують. І ця послуга безкоштовна», – провадить фахівець і одразу ж додає, що в ідеалі дзвінки на «103» повинні проходити через власника цієї спецлінії – «Укртелеком».
«Нині, якщо телефонуєш на «103», скажімо, в Любомлі, то потрапляєш у нашу диспетчерську, проте в районну лікарню. У районах, які ми поки що не покрили, ці функції виконують бригади швидкої допомоги. Бо згідно з новаціями, в районах не передбачено більшого штату працівників. І дуже часто трапляється так, якщо є великий наплив дзвінків і всі бригади їдуть на виклики, то слухавку може підняти навіть санітарка. А може й ніхто не підняти», – додає Кирило Холодюк.
«І цю проблему ми описали «Укртелекому». Що згідно з новими законами ми маємо певний штат, розширити який не можемо. Проте диспетчери поки що є у Володимирі-Волинському, Ковелі, Нововолинську, Іваничах. Звідки поки не ризикуємо їх забирати. До слова, у Ковелі викликів на рівні з Луцьком. Отак і намагаємося маневрувати у цій непростій ситуації», – розповідає він.
Більше того, у волинській філії «Укртелекому» навіть пропонували, щоби Центр сплачував їм за міжміські виклики на «103».
«Ми підрахували, що це складе близько 100 тисяч гривень щомісяця. Пропозиція парадоксальна, адже ця лінія безплатна», – каже Холодюк.
Раніше, за попередньої влади, «швидковики» керувалися державною програмою «Вчасна допомога», проте нині проект не фінансується.
«Влада змінилася і проекту «Вчасна допомога», по суті, не стало. А Міністерство охорони здоров’я зараз не має коштів цим займатися. Відтак поставлена задача виконати цей закон, хоча фінансування немає. Натомість проект «Вчасна допомога» мав би урегулювати ці суперечності. А тепер розбирайся як хочеш. Аналогічна ситуація у всіх регіонах, де взялися за реформування системи швидкої допомоги», – коментують у Центрі.
Волинські «швидковики» намагаються розв’язати непосильну бюрократичну перешкоду уже другий рік. Однак справа не зрушується з місця, адже юридично праві обидві сторони. І кожна керується своїми офіційними документами. Відтак ситуація зайшла в глухий кут, вихід з якого єдиний – зміни у законодавстві. Отож, керівництву нашої області варто було би проявити «політичну волю». Та воно, схоже, закрило очі на цю проблему.
Довідково:
Перші заклади швидкої медичної допомоги в Україні створили за зразком віденських ще в кінці XIX століття. Спершу відкрилися станції у Києві – 1881 року, згодом у Львові – 1890 року та в Одесі – 1903 року. На Волині перший заклад надання невідкладної медичної допомоги з’явився у Луцьку.
12 грудня 1939 року утсворилася «Міська швидка допомога. Розміщувалась вона на вулиці Королеви Ядвіги, 7 (тепер вулиця Хмельницького, 3).
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
У рамках цієї системи шляхом реорганізації та об’єднання всіх існуючих підрозділів служб швидкої медичної допомоги (ШМД), медицини катастроф і санітарної авіації в межах області мала бути створена єдина потужна оперативно-диспетчерська служба. Згідно з задумом, уся інформація із території надходитиме в єдиний центр, а не в декілька, як раніше. Єдина диспетчерська служба, оснащена сучасною технікою, зокрема GPS-навігаторами, контролюватиме пересування бригад, місце їхнього перебування для оперативного забезпечення і чіткого контролю вчасного приїзду швидкої.
Монополія «Укртелекому»
Зі слів Кирила Холодюка, начальника відділу автоматизованих систем управління і зв’язку Центру, попри те, що робота із реформування швидкої допомоги на Волині успішно стартувала, нині довести справу до кінця неможливо.
«На початку 2013 року прийняли закон «Про екстрену медичну допомогу». Відповідно до нього, систему слід було повністю реорганізувати. До прийняття цього документу швидкі підпорядковувалися кожній районній чи міській лікарні. Однак закон передбачив створення єдиної комунальної установи, яка би централізовано управлялася. Такою установою став Волинський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф, – розповідає Кирило Холодюк.
Нині екстрену допомогу на Волині надають бригади, розміщені по території області таким чином, щоб забезпечити максимально швидкий доїзд до потерпілого чи хворого
По суті, головна теза нового закону полягає в тому, аби позбутися диспетчерських пунктів швидкої допомоги у районах, в кожному з яких на практиці були свої порядки: починаючи від різних ставок, завершуючи веденням бухгалтерії. Та найбільшим недоліком було те, що автівки швидкої допомоги часто використовувалися як транспорт для перевезення хворих.
«У законі прописано: для того, аби централізовано приймати виклики, потрібно перенаправити всі стаціонарні і мобільні дзвінки на спецлінію «103» в колл-центр. І ми цю вимогу виконали, створили такий колл-центр», – пояснює він.
У Волинському центрі екстреної медичної допомоги та медицини катастроф нині впровадили структуровану кабельну систему (СКС), тобто збудована уся внутрішня мережа, що відповідає американським технологіям. Більше того, американці навіть дали гарантію на 25 років. Також завели дві оптоволоконні лінії, встановили тимчасову цифрову автоматизовану телефонну станцію (АТС), щоби вона витримувала навантаження оптики, облаштована згідно з усіх вимог серверна, а також встановлений дизельний генератор. До слова, оптичний кабель, що передає дані зі швидкістю світла, дозволяє приймати на один телефонний номер до 32 дзвінків одночасно. Тобто це розширює можливості, аби забезпечити покриття усієї області. Окрім того, збудували дві оптичні мережі з двох різних автоматичних телефонних станцій. Якщо одна АТС виходить із ладу, то автоматично починає працювати інша.
«Згідно закону про «Екстрену медичну допомогу», кожна область повинна облаштувати Централізовану оперативну диспетчерську (ЦОД). Нині монополістом на єдиний номер «103» є «Укртелеком», який не хоче переводити дзвінки на ЦОД, де є вже підготовлена матеріальна частина. При цьому своє небажання «Укртелеком обґрунтовує наявністю наказу адміністрації Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України від 18.06.2013 № 324 (пункти 2.4 та 2.6), де інформується, що при переадресації усіх викликів на «103» повинне йти дотримання вимоги стосовно спільноканальної сигналізації № 7 (СКС-7), яка використовується лише операторами зв’язку, а також розроблена проектна документація», – розповідає провідний інженер-програміст відділу АСУ і зв’язку.
Дійшло до того, що деякі області у вид діяльності екстреної медичної допомоги додають тезу «оператор зв’язку», як от у Дніпропетровську.
«Так, стосовно пункту 2.6, потрібно підготувати проектне рішення, яке нині коштує 4 мільйони гривень і виконується фактично однією організацією в Україні – ПрАТ «Дніпрозв’язок». Проблема в тому, що ця організація не є державною і, на думку багатьох спеціалістів у галузі зв’язку, які зіткнулись із цією ситуацією, має відношення до «Укртелекому». Абсурдність полягає в наступному: щоб втілити в життя реформу і покращити життя людей, державі потрібно заплатити з однієї області щонайменше 4 мільйони для подолання бюрократії. Причому «Дніпрозв’язок» виконуватиме цю роботу з нуля. Натомість ми уже все зробили, розробили власне програмне забезпечення вартістю близько 2 млн грн. Лишилося тільки вирішити проблему із телефонією», – констатує Кирило Холодюк.
Глухий кут
Цікаво, що Волинь, хоч і не була пілотною областю, впоралася із виконанням закону чи не найкраще в Україні. На рівні можуть стояти хіба Київ, Харків і Дніпропетровськ.
Волинський центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф унікальний в Україні. Він вижив сам по собі завдяки людям на місцях. І якби не покійний екс-губернатор Борис Клімчук, Волинь не мала б усього цього. У Центрі певні, він би зміг допомогти подолати і нинішні бюрократичні перешкоди. Адже цей проект був під його особистим контролем. Йому вдалося зібрати команду людей, які таки змогли втілити в життя цю непросту справу.
«Ці новації оптимізували систему, зменшили витрати, тепер немає зайвих поїздок. Ми ввели GPS-моніторинг. Розробили свою систему, на кожній машині швидкої встановлений GPS-трекер. Диспетчер бачить на своєму моніторі усі машини і може ефективно ними маневрувати. Щоправда, поки диспетчер не знає вільна бригада чи ні, з’ясовує це в телефонному режимі. Однак невдовзі ми виправмо цей недолік. Наразі система визначає п’ять найближчих бригад до даного виклику», – пояснює Кирило Холодюк.
Кирило Холодюк зізнається: колеги з інших регіонів вражені тим, як на Волині все організували і просять поділитися цінними напрацюваннями
Наразі із 16 районів виклики на «103» автоматично надходять у обласний центр із Луцького, Рожищенського, Іваничівського, Ківерцівського, Горохівського, Володимир-Волинського районів, а також із Луцька, Ковеля та Нововолинська.
«Це вдалося забезпечити завдяки налагодженій співпраці із мобільними операторами. З ними, на відміну від «Укртелекому» працювати набагато простіше. Їм пишеш листа, вказуєш номер телефону, на який потрібно переадресовувати виклики і вони ці дзвінки переадресовують. І ця послуга безкоштовна», – провадить фахівець і одразу ж додає, що в ідеалі дзвінки на «103» повинні проходити через власника цієї спецлінії – «Укртелеком».
«Нині, якщо телефонуєш на «103», скажімо, в Любомлі, то потрапляєш у нашу диспетчерську, проте в районну лікарню. У районах, які ми поки що не покрили, ці функції виконують бригади швидкої допомоги. Бо згідно з новаціями, в районах не передбачено більшого штату працівників. І дуже часто трапляється так, якщо є великий наплив дзвінків і всі бригади їдуть на виклики, то слухавку може підняти навіть санітарка. А може й ніхто не підняти», – додає Кирило Холодюк.
«І цю проблему ми описали «Укртелекому». Що згідно з новими законами ми маємо певний штат, розширити який не можемо. Проте диспетчери поки що є у Володимирі-Волинському, Ковелі, Нововолинську, Іваничах. Звідки поки не ризикуємо їх забирати. До слова, у Ковелі викликів на рівні з Луцьком. Отак і намагаємося маневрувати у цій непростій ситуації», – розповідає він.
Більше того, у волинській філії «Укртелекому» навіть пропонували, щоби Центр сплачував їм за міжміські виклики на «103».
«Ми підрахували, що це складе близько 100 тисяч гривень щомісяця. Пропозиція парадоксальна, адже ця лінія безплатна», – каже Холодюк.
Раніше, за попередньої влади, «швидковики» керувалися державною програмою «Вчасна допомога», проте нині проект не фінансується.
«Влада змінилася і проекту «Вчасна допомога», по суті, не стало. А Міністерство охорони здоров’я зараз не має коштів цим займатися. Відтак поставлена задача виконати цей закон, хоча фінансування немає. Натомість проект «Вчасна допомога» мав би урегулювати ці суперечності. А тепер розбирайся як хочеш. Аналогічна ситуація у всіх регіонах, де взялися за реформування системи швидкої допомоги», – коментують у Центрі.
Волинські «швидковики» намагаються розв’язати непосильну бюрократичну перешкоду уже другий рік. Однак справа не зрушується з місця, адже юридично праві обидві сторони. І кожна керується своїми офіційними документами. Відтак ситуація зайшла в глухий кут, вихід з якого єдиний – зміни у законодавстві. Отож, керівництву нашої області варто було би проявити «політичну волю». Та воно, схоже, закрило очі на цю проблему.
Довідково:
Перші заклади швидкої медичної допомоги в Україні створили за зразком віденських ще в кінці XIX століття. Спершу відкрилися станції у Києві – 1881 року, згодом у Львові – 1890 року та в Одесі – 1903 року. На Волині перший заклад надання невідкладної медичної допомоги з’явився у Луцьку.
12 грудня 1939 року утсворилася «Міська швидка допомога. Розміщувалась вона на вулиці Королеви Ядвіги, 7 (тепер вулиця Хмельницького, 3).
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 12
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
сон
Показати IP
27 Серпня 2015 18:10
Дуже дякуємо вам, шановні журналісти за статтю. Попердня влада Волині розпочала багато нкобхідних для нас з вами проектів. Вони зроблені за наші з вами кошти і такі є важливі для нас. Давайте прости нових очильників не полишати ці проекти. Це і швидка допомога, і школа в Ковелі, і перенатальний центр. Будь-ласка, доробіть!!! Трохи залишилось.
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
Перехожий
Показати IP
27 Серпня 2015 21:18
Мабуть на сьогоднішній день швидка в Луцьку єдина хто виконує свої обовязки на відмінно, порівнено з міліцією, прокурорами, та чиновниками. Та ще не корумпована, порівнено з іншими... Та й усе є. Я за своєї пам'яті давно такого не бачив..
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
волинянин до Перехожий
Показати IP
28 Серпня 2015 12:11
до речі, я викликав, і переконався що швидка на сьогодні може доїхати в будь який куточок Волині( бо як пояснили відкрито багато пунктів) та надати медичну допомогу на високому рівні! Ви бачили апаратуру в машині!?
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
103
Показати IP
27 Серпня 2015 22:09
Куц і Клімчук відмили добрі гроші!
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
Хлоп до 103
Показати IP
27 Серпня 2015 23:02
Тiльки вам так i не допомогли)). Нiчого, нова влада допоможе))
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
гість до 103
Показати IP
28 Серпня 2015 12:03
Хай і відмили!!! але незаперечний факт - почали правильну і добру справу для людей та намагаються довести її до кінця!!!!!!! Це вам не депутати, які лише обіцяють!!!
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
до хлопа
Показати IP
28 Серпня 2015 07:04
Нова влада все робить правильно! А банду яниковича іКуца геть хватить дерибанити державні та людські кошти!
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
перехожий до до хлопа
Показати IP
28 Серпня 2015 12:26
Нова влада робить правильно??????????? люди Ви що говорите???? вона робить тільки коли вибори!!!!!!! стаття хороша! ці молоді люди, які мають ідею....це правильно!!!! і на скільки я розумію, Куц підтримує це!!! Людина працює з молоддю, з новим поколінням нашої Держави!!! Побільше Вам ідей та підтримки!
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
волинь
Показати IP
28 Серпня 2015 09:36
Клімчук з усіх керівників найбільше зробив для медицини. Розумні це знають, дурні не зрозуміють
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
111
Показати IP
30 Серпня 2015 11:24
Найбільшу корумповану Волинь зробив! Царство небесне йому!
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
Борець за правду до 111
Показати IP
31 Серпня 2015 15:39
Повірьте серед інших областей найменшу корумповану зробив))
![](/public/images/user_no_foto.png?1725520759)
103
Показати IP
3 Вересня 2015 17:37
Брехня повна!!!!!!"""""""
У Курській області загинув волинянин Дмитро Матіюк
Сьогодні 10:06
Сьогодні 10:06
У Луцьку вночі горів цех одного з підприємств
Сьогодні 09:33
Сьогодні 09:33
Один орендує, а другий сіє: волинські фермери третій рік не можуть поділити землю і врожай
Сьогодні 08:10
Сьогодні 08:10
Укриття Луцького ліцею №26 відремонтують![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 07:14
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 07:14
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.