На межі: в селі Бужани зріє екологічне лихо
Через халатність радянського керівництва жителі села Бужани Горохівського району десятиліттями п’ють отруйну воду та споживають небезпечні для здоров’я продукти. У селі мешкає 910 людей, із них 177 – діти до 17 років, йдеться на сторінках газети Волинські Новини №38.
У радянські часи село Бужани славилося своїм колгоспом «Батьківщина». Тут вирощували зернові культури та займалися м’ясо-молочним тваринництвом. Колгосп був передовиком, розповідають люди. Головним завданням для усіх селян було обігнати примарні продовольчі показники Америки. Для цього не шкодували ні сил, ні здоров’я, ні отрутохімікатів, які сюди завозили цистернами.
ЗАКОПАНЕ ЛИХО
Страшний спадок радянської доби навесні цього року першими виявили місцеві хлопці, які шукали метал. За селом на колишньому господарському дворі колгоспу їхній металошукач зреагував на залишки бочок. Ємності, а точніше те, що від них лишилося, розкопали. Від іржавих шматків заліза тхнуло різким запахом хімії. Тоді селяни й пригадали, як ще у 1983 році в колгосп привезли отрутохімікати для полів. Щоправда, використати їх не встигли, тож аби хімія не перемерзла, її вирішили закопати в землю у залізних ємностях.Люди кажуть, що з десяток років тому в сусідній водоймі зникли раки, а це означає, що в той час отрутохімікати з бочок почали потрапляти у ґрунтові води. За підрахунками місцевих, відтоді вони п’ють отруйну воду та їдять отруйні продукти.Житель Бужан Олександр Свєнтик свого часу працював у колгоспі на екскаваторі. Пригадує, як бочки привезли у вагонах та дали йому наказ викопати для них траншею.
– Це були отрутохімікати для кукурудзи. Їх у 200-літрових бочках машинами звозили в яму і складали. Мені дали завдання викопати траншею, і я не міг цьому суперечити, – каже Олександр.
Після страшної травневої знахідки першим на сполох забив сільський голова. Він склав відповідний акт та одразу звернувся в Горохівську районну адміністрацію, аби тамтешні чиновники прислали спеціалістів, які перевірили б, що закопали в землю радянські колгоспники та як це вплине на життя селян.
Результати досліджень фахівців із Горохівського управління Держспоживслужби неприємно вразили не тільки сільського голову, а й самих спеціалістів.
– У воді виявили перевищення отрутохімікатів у більш як 40 разів. Після цього з області приїхала спеціальна комісія, яка доручила компетентним службам відібрати проби ґрунту та води. Вони виявили перевищення дусту в усіх водонапірних баштах населеного пункту від 51 до 96 разів від норми, – констатує голова сільради Роман Груцький.
Крім того, спеціалісти виявили в ґрунті значне перевищення симазину. Симазин – це гербіцид, який застосовують для знищення бур’янів на кукурудзяних плантаціях. Він діє впродовж двох-трьох років і дуже повільно руйнується як сполука.
– Хто тоді думав за погане? Ми свого часу той дуст у колгоспі голими руками носили, і нічого, живі. А воду п’ємо, як і пили, де ж її брати, як не з колодязя, – каже нам старенька бабуся Євгенія. Вона йде з відром до колодязя, каже, що треба напувати качок та дати води собаці.
– Хтозна, може, та отрута по всій околиці пішла. До мого колодязя, коли на башті щось зробиться, то вся вулиця по воду йде, – констатує старенька, спритно викручуючи коловорот з відром води.
ЩО РОБИТИ
Головне управління Держпродспоживслужби у Волинській області рекомендувало сільській раді припинити вживання водопровідної води населенням та пошукати альтернативні джерела водопостачання.
Спершу питною водою забезпечили дитсадочок села Бужани. Її купують та привозять із Горохова. Щоб забезпечити дітей водою на чотири дні, з і так бідного бюджету сільради йде 324 гривні.
– Якщо цю суму перевести на продукти, то ми буквально за кілька місяців використаємо всі кошти, які мали б іти на харчування, – констатує завідувачка ДНЗ села Бужани Надія Мацевко. Та додає: усі намагання вберегти дітей від шкідливого впливу отрути марні, адже вдома малеча п’є ту ж таки отруйну воду. А на забезпечення водопостачання в цілому селі коштів, каже сільський голова, у сільраді немає.
– Передусім потрібно виготовити проектно-кошторисну документацію, щоб затампувати свердловину (ліквідувати непридатну для експлуатації свердловину, – ред.), яка є поряд із місцем захоронення отрутохімікатів. Потім потрібно облаштувати нову водонапірну башту та прокласти від неї водопровід по всьому населеному пункту. Орієнтовна вартість тільки проектно-кошторисних робіт – близько 150 тисяч гривень. Вартість будівництва нової системи водопостачання – майже два мільйони гривень. Але і це не кінцева ціна. Бо перед тим, як робити свердловину для башти, має бути пробне буріння, щоб з’ясувати, чи в місці, де буде нова свердловина, не заражена вода, – констатує сільський голова.
Одна така пробна свердловина та перевірка води з неї на вміст отрутохімікатів коштує 20 тисяч гривень. І те, що її зроблять, не означатиме, що з неї можна буде постачати воду селянам.
– Може, треба буде дві, три, чотири такі пробні свердловини робити. Цього ми не знаємо, – каже Роман Груцький.
По фінансову допомогу очільник сільради звернувся до Волинської обласної ради, бо переконаний, що навіть бюджет району не осилить таких робіт.
– Прикро, що ні екологічна інспекція, ні інші органи державної адміністрації нічого не зробили для того, щоб забезпечити людей нормальною питною водою. Клопотатиму, аби обласна рада розглянула звернення сільської ради села Бужани та знайшла в обласному бюджеті гроші на проведення робіт із забезпечення питною водою жителів села. Крім того, скерую звернення до екологічної комісії обласної ради, аби вони дали оцінку діяльності органів обласної державної адміністрації, – каже радник голови обласної ради, голова фракції «УКРОП» у Волиньраді Вячеслав Рубльов. Він переконаний, що розв’язувати питання треба якомога швидше.
Поки в обласній раді б’ються над питанням, де знайти кошти для водопроводу в Бужанах, селяни зібрали урожай з отруйної землі. Люди сподіваються, що хімікати з землі не надто шкодять їхньому здоров’ю і вони та їхні діти зможуть дожити до сивого волосся.
Анна Волощук, Горохівський район
Довідково:
«НА МЕЖІ» – соціально-інформаційний проект Інформаційне агентство Волинські Новини у партнерстві з Волинською обласною організацією політичної партії «Українське об’єднання патріотів – УКРОП» реалізовує соціально-інформаційний проект «НА МЕЖІ».
Якщо у вашому селі чи місті є школа, дитячий садочок, амбулаторія, ФАП, клуб у незадовільному стані, якщо ви втомилися оббивати пороги органів влади, розповідаючи про ці проблеми, якщо ваша громада опинилася на межі, зателефонуйте нам: волинський УКРОП – (099) 637-14-15, редакція – (068) 816-90-46, (066) 342-23-22.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
У радянські часи село Бужани славилося своїм колгоспом «Батьківщина». Тут вирощували зернові культури та займалися м’ясо-молочним тваринництвом. Колгосп був передовиком, розповідають люди. Головним завданням для усіх селян було обігнати примарні продовольчі показники Америки. Для цього не шкодували ні сил, ні здоров’я, ні отрутохімікатів, які сюди завозили цистернами.
ЗАКОПАНЕ ЛИХО
Страшний спадок радянської доби навесні цього року першими виявили місцеві хлопці, які шукали метал. За селом на колишньому господарському дворі колгоспу їхній металошукач зреагував на залишки бочок. Ємності, а точніше те, що від них лишилося, розкопали. Від іржавих шматків заліза тхнуло різким запахом хімії. Тоді селяни й пригадали, як ще у 1983 році в колгосп привезли отрутохімікати для полів. Щоправда, використати їх не встигли, тож аби хімія не перемерзла, її вирішили закопати в землю у залізних ємностях.Люди кажуть, що з десяток років тому в сусідній водоймі зникли раки, а це означає, що в той час отрутохімікати з бочок почали потрапляти у ґрунтові води. За підрахунками місцевих, відтоді вони п’ють отруйну воду та їдять отруйні продукти.Житель Бужан Олександр Свєнтик свого часу працював у колгоспі на екскаваторі. Пригадує, як бочки привезли у вагонах та дали йому наказ викопати для них траншею.
– Це були отрутохімікати для кукурудзи. Їх у 200-літрових бочках машинами звозили в яму і складали. Мені дали завдання викопати траншею, і я не міг цьому суперечити, – каже Олександр.
Після страшної травневої знахідки першим на сполох забив сільський голова. Він склав відповідний акт та одразу звернувся в Горохівську районну адміністрацію, аби тамтешні чиновники прислали спеціалістів, які перевірили б, що закопали в землю радянські колгоспники та як це вплине на життя селян.
Результати досліджень фахівців із Горохівського управління Держспоживслужби неприємно вразили не тільки сільського голову, а й самих спеціалістів.
– У воді виявили перевищення отрутохімікатів у більш як 40 разів. Після цього з області приїхала спеціальна комісія, яка доручила компетентним службам відібрати проби ґрунту та води. Вони виявили перевищення дусту в усіх водонапірних баштах населеного пункту від 51 до 96 разів від норми, – констатує голова сільради Роман Груцький.
Крім того, спеціалісти виявили в ґрунті значне перевищення симазину. Симазин – це гербіцид, який застосовують для знищення бур’янів на кукурудзяних плантаціях. Він діє впродовж двох-трьох років і дуже повільно руйнується як сполука.
– Хто тоді думав за погане? Ми свого часу той дуст у колгоспі голими руками носили, і нічого, живі. А воду п’ємо, як і пили, де ж її брати, як не з колодязя, – каже нам старенька бабуся Євгенія. Вона йде з відром до колодязя, каже, що треба напувати качок та дати води собаці.
– Хтозна, може, та отрута по всій околиці пішла. До мого колодязя, коли на башті щось зробиться, то вся вулиця по воду йде, – констатує старенька, спритно викручуючи коловорот з відром води.
ЩО РОБИТИ
Головне управління Держпродспоживслужби у Волинській області рекомендувало сільській раді припинити вживання водопровідної води населенням та пошукати альтернативні джерела водопостачання.
Спершу питною водою забезпечили дитсадочок села Бужани. Її купують та привозять із Горохова. Щоб забезпечити дітей водою на чотири дні, з і так бідного бюджету сільради йде 324 гривні.
– Якщо цю суму перевести на продукти, то ми буквально за кілька місяців використаємо всі кошти, які мали б іти на харчування, – констатує завідувачка ДНЗ села Бужани Надія Мацевко. Та додає: усі намагання вберегти дітей від шкідливого впливу отрути марні, адже вдома малеча п’є ту ж таки отруйну воду. А на забезпечення водопостачання в цілому селі коштів, каже сільський голова, у сільраді немає.
– Передусім потрібно виготовити проектно-кошторисну документацію, щоб затампувати свердловину (ліквідувати непридатну для експлуатації свердловину, – ред.), яка є поряд із місцем захоронення отрутохімікатів. Потім потрібно облаштувати нову водонапірну башту та прокласти від неї водопровід по всьому населеному пункту. Орієнтовна вартість тільки проектно-кошторисних робіт – близько 150 тисяч гривень. Вартість будівництва нової системи водопостачання – майже два мільйони гривень. Але і це не кінцева ціна. Бо перед тим, як робити свердловину для башти, має бути пробне буріння, щоб з’ясувати, чи в місці, де буде нова свердловина, не заражена вода, – констатує сільський голова.
Одна така пробна свердловина та перевірка води з неї на вміст отрутохімікатів коштує 20 тисяч гривень. І те, що її зроблять, не означатиме, що з неї можна буде постачати воду селянам.
– Може, треба буде дві, три, чотири такі пробні свердловини робити. Цього ми не знаємо, – каже Роман Груцький.
По фінансову допомогу очільник сільради звернувся до Волинської обласної ради, бо переконаний, що навіть бюджет району не осилить таких робіт.
– Прикро, що ні екологічна інспекція, ні інші органи державної адміністрації нічого не зробили для того, щоб забезпечити людей нормальною питною водою. Клопотатиму, аби обласна рада розглянула звернення сільської ради села Бужани та знайшла в обласному бюджеті гроші на проведення робіт із забезпечення питною водою жителів села. Крім того, скерую звернення до екологічної комісії обласної ради, аби вони дали оцінку діяльності органів обласної державної адміністрації, – каже радник голови обласної ради, голова фракції «УКРОП» у Волиньраді Вячеслав Рубльов. Він переконаний, що розв’язувати питання треба якомога швидше.
Поки в обласній раді б’ються над питанням, де знайти кошти для водопроводу в Бужанах, селяни зібрали урожай з отруйної землі. Люди сподіваються, що хімікати з землі не надто шкодять їхньому здоров’ю і вони та їхні діти зможуть дожити до сивого волосся.
Анна Волощук, Горохівський район
Довідково:
«НА МЕЖІ» – соціально-інформаційний проект Інформаційне агентство Волинські Новини у партнерстві з Волинською обласною організацією політичної партії «Українське об’єднання патріотів – УКРОП» реалізовує соціально-інформаційний проект «НА МЕЖІ».
Якщо у вашому селі чи місті є школа, дитячий садочок, амбулаторія, ФАП, клуб у незадовільному стані, якщо ви втомилися оббивати пороги органів влади, розповідаючи про ці проблеми, якщо ваша громада опинилася на межі, зателефонуйте нам: волинський УКРОП – (099) 637-14-15, редакція – (068) 816-90-46, (066) 342-23-22.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
Другий пацієнт Neuralink після імплантації мозкового чипа грає в Counter-Strike 2 силою думки
Сьогодні 00:35
Сьогодні 00:35
Після смерті 117-річної іспанки найстарішою у світі визнали 116-річну японку
22 Серпня 2024 23:48
22 Серпня 2024 23:48
Волинь отримає наркозно-дихальні апарати для проведення складних операцій
22 Серпня 2024 23:29
22 Серпня 2024 23:29
У Луцьку демонтували старі поштові скриньки. Де саме
22 Серпня 2024 23:11
22 Серпня 2024 23:11
Судитимуть не трьох, а двох: справу про грабежі в Луцьку розглядають сьомий рік
22 Серпня 2024 22:53
![](/public/images/logo.png)
22 Серпня 2024 22:53
Скільки українців стали волонтерами після вторгнення РФ. Опитування
22 Серпня 2024 22:35
22 Серпня 2024 22:35
Розшукують 30-річну волинянку, яка зникла дорогою до Краматорська
22 Серпня 2024 22:16
22 Серпня 2024 22:16
Водія вирізали рятувальники: на трасі Ковель–Ягодин зітнулися три вантажівки
22 Серпня 2024 21:58
22 Серпня 2024 21:58
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.