5 вересня: події, факти, дні народження
![](/resize/450x300/r/files/news/2018/09-04/252369/photo_2017-09-04_22-10-18.jpg)
5 вересня святкує свій день народження лучанин Іван Кравець. "Бажаємо міцного здоров'я, успіху, добробуту, добра, радості, любові, щастя, хорошого настрою, посмішок та яскравих вражень. З любов’ю, сім’я Панафідіних", - вітають іменинника.
Цього дня святкує своє 15-річчя, а також день ангела, чарівна лучанка Єлизаветка Саваринська. Її вітають татусь Олег, матуся Жанна та сестричка Анютка. «Рідна наша, дорога, найкраща у світі донечко — наше ясне сонечко! Вітаємо тебе з днем народження та бажаємо завжди залишатися чудовою людиною з неймовірною красою та добрим серцем, з відкритою душею та світлими мріями. Нехай для тебе цей світ відкриває великі можливості та нові перспективи, нехай з тобою завжди буде твоя вдача та любов, а ангел охоронець направляє на правильний шлях», - зичать Єлизаветі.
Інформаційне агентство Волинські Новини вітає усіх іменинників зі святом та зичить неймовірної радості, приголомшливого успіху, чарівного натхнення, щирих посмішок та щирих друзів! А ще – вдалих днів, хороших новин, величезної сили духу, приємних подій та невичерпного оптимізму.
Якщо ви хочете привітати своїх близьких, рідних чи друзів з днем народження, скористайтесь функцією «Повідом новину». Надсилайте свої вітання та фото іменинників.
Наша хроніка:
Минулоріч цього дня для відвідувачів луцького стадіону «Авангард» встановили новий графік відвідин. Зміни виникли, аби впорядкувати час занять на стадіоні спортсменів-професіоналів та аматорів.
Два роки тому патрульних поліцейських, які приїхали на виклик про пограбування, обстріляли з травматичної зброї. На місці злочину правоохоронці знайшли ключі та різноманітні відмички, які зловмисники забули, втікаючи з місця події.
У 2015 році після душевного та емоційного виступу у Луцьку на стадіоні «Авангард», в гримерці барабанщик гурту Іван Вощина втратив свідомість. Медики швидко зреагували на даний інцидент та надали необхідну та негайну допомогу. На жаль, життя людини не залежить від неї самої, на все є воля Божа.
Фоторепортаж про перші подихи осені у Луцьку шукайте у матеріалі за 2014 рік. Сонячне проміння вже не таке пекуче, утім, воно все ще ніжно пестить обличчя. Осінь у Луцьку дихала прохолодним подихом легкого вітерця.
Народилися:
Цього дня народилися італійський філософ і письменник Томмазо Кампанелла, німецький композитор і піаніст Йоганн Крістіан Бах, граф, російський письменник Олексій Толстой, російський кінорежисер Павло Арсенов («Гостя із майбутнього», «Лілова куля», «Чарівник Смарагдового міста»), британський співак і рок-музикант Фредді Меркюрі (Фарух Балсара), художник, скульптор, поет Михайло Гаврилко, німецький футболіст та спортивний функціонер Маттіас Заммер, українська гімнастка, дворазова олімпійська чемпіонка Тетяна Гуцу, український кінорежисер Сергій Лозниця, український футболіст та тренер Сергій Ковалець, український актор театру і озвучення Олександр Чмихалов, український піаніст та композитор Арсен Яковенко.
Сталося:
1918 — Раднарком Росії видав декрет про початок червоного терору.
На території України червоний терор розпочався у січні 1918 року із вторгненням червоногвардійських загонів Муравйова. З цього моменту насильство і терор стали основними методами утвердження тут Радянської влади. За висловом В. Г. Короленка, арешти і позасудові розстріли політичних опонентів під приводом боротьби з контрреволюціонерами тут стали звичним, «побутовим явищем» радянської дійсності.
Дії червоногвардійців в Україні відрізнялися особливою жорстокістю. Наприклад, Харківське ЧК використовувало скальпування і «знімання рукавичок з кистей рук», в Полтаві і Кременчузі священнослужителів саджали на кіл. У Катеринославі застосовували розп'яття й побиванння каменями, в Одесі офіцерів прив'язували ланцюгами до дощок, вставляючи в топлення й жарячи, або розривали навпіл колісьми лебідок, або опускали по черзі в казан з окропом й у море.
Після розгрому армії Врангеля 1920 року російська влада санкціонувала масові розстріли у Криму. Начальник Особливого відділу Південного фронту Є. Г. Євдокимов, що керував проведенням цієї операції, був нагороджений орденом Бойового Червоного Прапора з таким обґрунтуванням:
«Під час розгрому армії ген. Врангеля в Криму тов. Євдокімов з експедицією очистив Кримський півострів від білих офіцерів, що залишилися там для підпілля, і контррозвідників, вилучивши до 30 губернаторів, 50 генералів, більше 300 полковників, стільки ж контррозвідників і загалом до 12 000 білого елемента, чим попередив можливість появи в Криму білих банд».
1918 — народився Рін-Тін-Тін, німецька вівчарка — перша кінозірка.
В 1-у світову війну у Франції американський солдат підібрав у розбомбленому розпліднику крихітне цуценя й відвіз із собою. Пес виріс незвичайно розумним, знявся майже в трьох десятках фільмів кіностудії «Warner Brothers», вів на радіо власне шоу й заслужив почесну Зірку на голлівудській Алеї слави.
Письменниця Сюзен Орлеан, яка очолює кампанію із боротьби за посмертне вручення Оскара Рін-Тін-Тіну, розповідає, що багато хто з сучасних зірок сприйняв би як образу, якщо б їм довелось бути на одній сцені з маленьким симпатичним ретривером.
Орлеан переконана, що Рін-Тін-Тін був справжньою зіркою німого кіно і дуже талановитим актором.
«Інколи його гра просто вражає. Адже хіба можна навчити собаку так зображати емоції, як це робив Рін-Тін- Тін?», - ствердужвала письменниця.
1958 — в США вперше опубліковано роман Бориса Пастернака «Доктор Живаго».
Цькування Пастернака через роман «Доктор Живаго» стала однією з причин його важкої хвороби і передчасної смерті в 1960.
Почалося цькування відразу після присудження Нобелівської премії. Тон задав Микита Хрущов, який в колі партійно-державних чиновників сказав про Пастернака вельми грубо: «Навіть свиня не паскудить там, де їсть». Незабаром «свинські» аналогії за вказівкою Хрущова використовував у доповіді, присвяченій 40-річчю комсомолу, перший секретар ЦК ВЛКСМ Володимир Семичастний.
У заяві ТАРС від 2 листопада 1958 заявлялося, що в «своєму антирадянському творі Пастернак обмовив суспільний лад і народ». Безпосереднім координатором громадської та газетної цькування став завідуючий відділом культури ЦК партії Д. А. Полікарпов. Факт публікації книги за кордоном був представлений владою як зрада і антирадянщина, в той час як засудження книги «трудящими» видавалося за вияв загальної солідарності з владою.
У резолюції Спілки письменників від 28 жовтня 1958 Пастернака назвали самозакоханим естетом і декадентом, наклепником і зрадником. Лев Ошанін звинуватив Пастернака в космополітизмі, Борис Польовий назвав його «літературним Власовим», Віра Інбер переконала СП звернутися в уряд з проханням позбавити Пастернака радянського громадянства.
Потім Пастернака кілька місяців поспіль «викривали» в найбільших газетах, таких як «Правда» та «Известия», журналах, по радіо і телебаченню, змушуючи відмовитися від присудженої йому Нобелівської премії. Його роман, який в СРСР ніхто не читав, засуджували на організованих начальством серед робочого дня мітингах в інститутах, в міністерствах, на заводах, фабриках, в колгоспах. Промовці називали Пастернака - наклепником, зрадником, відщепенцем суспільства; пропонували судити і вигнати з країни. Колективні листи публікувалися в газетах, зачитувалися по радіо.
В якості обвинувачів залучалися люди, що не мали ніякого відношення до літератури (це були ткалі, колгоспники, робітники), так і професійні літератори. Так, Сергій Міхалков написав байку про «якийсь злак, який звався пастернак». Пізніше кампанія по шельмуванню Пастернака отримала ємне саркастичне назву «Не читав, але засуджую!». Ці слова часто фігурували в промовах громадських обвинувачів, багато з яких книг не брали в руки взагалі.
Цькування, що пішли один час на спад, знов посилилася після публікації 11 лютого 1959 в британській газеті «Дейлі мейл» вірша Пастернака «Нобелівська премія» з коментарем кореспондента Ентоні Брауна про те, якому остракізму нобелівський лауреат піддається у себе на Батьківщині.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Цього дня святкує своє 15-річчя, а також день ангела, чарівна лучанка Єлизаветка Саваринська. Її вітають татусь Олег, матуся Жанна та сестричка Анютка. «Рідна наша, дорога, найкраща у світі донечко — наше ясне сонечко! Вітаємо тебе з днем народження та бажаємо завжди залишатися чудовою людиною з неймовірною красою та добрим серцем, з відкритою душею та світлими мріями. Нехай для тебе цей світ відкриває великі можливості та нові перспективи, нехай з тобою завжди буде твоя вдача та любов, а ангел охоронець направляє на правильний шлях», - зичать Єлизаветі.
Єлизавета Саваринська
Святкує сьогодні заступник начальника юридичного відділу Фонду Ігоря Палиці «Тільки разом» Інна Шелкаєва. Іменинниці бажають гарного настрою, величезного щастя, нескінченної любові, достатку в родині, кар’єрного зростання, хороших друзів і, звичайно ж, здоров’я.Інна Шелкаєва
Сьогодні святкує день народження прекрасний лікар-стоматолог Людмила Патлякевич. Друзі та рідні щиро вітають її зі святом та бажають, щоб життя було по вінця наповнене щастям і любов'ю. Нехай щодень здійснюються найзаповітніші мрії, а душу завжди зігріває радість від яскравих моментів і позитивних вражень.Людмила Патлякевич
Свій 6 день народження святкує сьогодні Максим Олейніков. Свято велике прикрасило дім. Тобі – шість років, радісно всім. Дарунки навколо, ласощі, квіти, тож і ми прийшли Тобою радіти. Зіроньки щастя тобі побажати, учнем найкращим у школі стати, завжди усмішкою сонця зоріти. І добротою своєю всіх гріти! Найкращі вітання від тата Ігоря, сестрички Анастасії, братика Вови, сестрички Соломії а також від бабусі Лариси та дідуся Володимира!Максим Олейніков
Друзі вітають з днем народження Дану Подзюбанчук. Бажають подорожувати країнами щастя, зустрічати світанки натхнення, радіти кожному дню, летіти до успіху, кохати усім серцем, долати будь-які труднощі, завжди знаходити своє місце під сонцем у цьому житті.Дана Подзюбанчук
Також сьогодні день народження в луцької майстрині, перукаря Іванни Кузь. Вдячні клієнти дякують за її турботу та майстерність, бажають не зупинятись на досягнутому та бути щасливоюІванна Кузь
Також день народження 5 вересня відзначає лікар, депутат Волинської облради Сергій Сівак.Сергій Сівак
Інформаційне агентство Волинські Новини вітає усіх іменинників зі святом та зичить неймовірної радості, приголомшливого успіху, чарівного натхнення, щирих посмішок та щирих друзів! А ще – вдалих днів, хороших новин, величезної сили духу, приємних подій та невичерпного оптимізму.
Якщо ви хочете привітати своїх близьких, рідних чи друзів з днем народження, скористайтесь функцією «Повідом новину». Надсилайте свої вітання та фото іменинників.
Наша хроніка:
Минулоріч цього дня для відвідувачів луцького стадіону «Авангард» встановили новий графік відвідин. Зміни виникли, аби впорядкувати час занять на стадіоні спортсменів-професіоналів та аматорів.
Два роки тому патрульних поліцейських, які приїхали на виклик про пограбування, обстріляли з травматичної зброї. На місці злочину правоохоронці знайшли ключі та різноманітні відмички, які зловмисники забули, втікаючи з місця події.
У 2015 році після душевного та емоційного виступу у Луцьку на стадіоні «Авангард», в гримерці барабанщик гурту Іван Вощина втратив свідомість. Медики швидко зреагували на даний інцидент та надали необхідну та негайну допомогу. На жаль, життя людини не залежить від неї самої, на все є воля Божа.
Фоторепортаж про перші подихи осені у Луцьку шукайте у матеріалі за 2014 рік. Сонячне проміння вже не таке пекуче, утім, воно все ще ніжно пестить обличчя. Осінь у Луцьку дихала прохолодним подихом легкого вітерця.
Народилися:
Цього дня народилися італійський філософ і письменник Томмазо Кампанелла, німецький композитор і піаніст Йоганн Крістіан Бах, граф, російський письменник Олексій Толстой, російський кінорежисер Павло Арсенов («Гостя із майбутнього», «Лілова куля», «Чарівник Смарагдового міста»), британський співак і рок-музикант Фредді Меркюрі (Фарух Балсара), художник, скульптор, поет Михайло Гаврилко, німецький футболіст та спортивний функціонер Маттіас Заммер, українська гімнастка, дворазова олімпійська чемпіонка Тетяна Гуцу, український кінорежисер Сергій Лозниця, український футболіст та тренер Сергій Ковалець, український актор театру і озвучення Олександр Чмихалов, український піаніст та композитор Арсен Яковенко.
Сталося:
1918 — Раднарком Росії видав декрет про початок червоного терору.
На території України червоний терор розпочався у січні 1918 року із вторгненням червоногвардійських загонів Муравйова. З цього моменту насильство і терор стали основними методами утвердження тут Радянської влади. За висловом В. Г. Короленка, арешти і позасудові розстріли політичних опонентів під приводом боротьби з контрреволюціонерами тут стали звичним, «побутовим явищем» радянської дійсності.
Дії червоногвардійців в Україні відрізнялися особливою жорстокістю. Наприклад, Харківське ЧК використовувало скальпування і «знімання рукавичок з кистей рук», в Полтаві і Кременчузі священнослужителів саджали на кіл. У Катеринославі застосовували розп'яття й побиванння каменями, в Одесі офіцерів прив'язували ланцюгами до дощок, вставляючи в топлення й жарячи, або розривали навпіл колісьми лебідок, або опускали по черзі в казан з окропом й у море.
Після розгрому армії Врангеля 1920 року російська влада санкціонувала масові розстріли у Криму. Начальник Особливого відділу Південного фронту Є. Г. Євдокимов, що керував проведенням цієї операції, був нагороджений орденом Бойового Червоного Прапора з таким обґрунтуванням:
«Під час розгрому армії ген. Врангеля в Криму тов. Євдокімов з експедицією очистив Кримський півострів від білих офіцерів, що залишилися там для підпілля, і контррозвідників, вилучивши до 30 губернаторів, 50 генералів, більше 300 полковників, стільки ж контррозвідників і загалом до 12 000 білого елемента, чим попередив можливість появи в Криму білих банд».
1918 — народився Рін-Тін-Тін, німецька вівчарка — перша кінозірка.
В 1-у світову війну у Франції американський солдат підібрав у розбомбленому розпліднику крихітне цуценя й відвіз із собою. Пес виріс незвичайно розумним, знявся майже в трьох десятках фільмів кіностудії «Warner Brothers», вів на радіо власне шоу й заслужив почесну Зірку на голлівудській Алеї слави.
Письменниця Сюзен Орлеан, яка очолює кампанію із боротьби за посмертне вручення Оскара Рін-Тін-Тіну, розповідає, що багато хто з сучасних зірок сприйняв би як образу, якщо б їм довелось бути на одній сцені з маленьким симпатичним ретривером.
Орлеан переконана, що Рін-Тін-Тін був справжньою зіркою німого кіно і дуже талановитим актором.
«Інколи його гра просто вражає. Адже хіба можна навчити собаку так зображати емоції, як це робив Рін-Тін- Тін?», - ствердужвала письменниця.
1958 — в США вперше опубліковано роман Бориса Пастернака «Доктор Живаго».
Цькування Пастернака через роман «Доктор Живаго» стала однією з причин його важкої хвороби і передчасної смерті в 1960.
Почалося цькування відразу після присудження Нобелівської премії. Тон задав Микита Хрущов, який в колі партійно-державних чиновників сказав про Пастернака вельми грубо: «Навіть свиня не паскудить там, де їсть». Незабаром «свинські» аналогії за вказівкою Хрущова використовував у доповіді, присвяченій 40-річчю комсомолу, перший секретар ЦК ВЛКСМ Володимир Семичастний.
У заяві ТАРС від 2 листопада 1958 заявлялося, що в «своєму антирадянському творі Пастернак обмовив суспільний лад і народ». Безпосереднім координатором громадської та газетної цькування став завідуючий відділом культури ЦК партії Д. А. Полікарпов. Факт публікації книги за кордоном був представлений владою як зрада і антирадянщина, в той час як засудження книги «трудящими» видавалося за вияв загальної солідарності з владою.
У резолюції Спілки письменників від 28 жовтня 1958 Пастернака назвали самозакоханим естетом і декадентом, наклепником і зрадником. Лев Ошанін звинуватив Пастернака в космополітизмі, Борис Польовий назвав його «літературним Власовим», Віра Інбер переконала СП звернутися в уряд з проханням позбавити Пастернака радянського громадянства.
Потім Пастернака кілька місяців поспіль «викривали» в найбільших газетах, таких як «Правда» та «Известия», журналах, по радіо і телебаченню, змушуючи відмовитися від присудженої йому Нобелівської премії. Його роман, який в СРСР ніхто не читав, засуджували на організованих начальством серед робочого дня мітингах в інститутах, в міністерствах, на заводах, фабриках, в колгоспах. Промовці називали Пастернака - наклепником, зрадником, відщепенцем суспільства; пропонували судити і вигнати з країни. Колективні листи публікувалися в газетах, зачитувалися по радіо.
В якості обвинувачів залучалися люди, що не мали ніякого відношення до літератури (це були ткалі, колгоспники, робітники), так і професійні літератори. Так, Сергій Міхалков написав байку про «якийсь злак, який звався пастернак». Пізніше кампанія по шельмуванню Пастернака отримала ємне саркастичне назву «Не читав, але засуджую!». Ці слова часто фігурували в промовах громадських обвинувачів, багато з яких книг не брали в руки взагалі.
Цькування, що пішли один час на спад, знов посилилася після публікації 11 лютого 1959 в британській газеті «Дейлі мейл» вірша Пастернака «Нобелівська премія» з коментарем кореспондента Ентоні Брауна про те, якому остракізму нобелівський лауреат піддається у себе на Батьківщині.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
Уродженка Росії, яка на Волині скоїла 16 крадіжок, хотіла зменшити вирок через онкологічну хворобу
Сьогодні 19:25
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 19:25
Понад рік вважали зниклим безвісти: повідомили про загибель воїна з Волині Олександра Арцабка
Сьогодні 19:16
Сьогодні 19:16
Благодійний фонд, який зібрав понад 300 млн на «Охматдит», не хоче переказувати кошти, – директор лікарні
Сьогодні 18:57
Сьогодні 18:57
У Нововолинську легковик в’їхав у вантажівку: є потерпілі
Сьогодні 17:56
Сьогодні 17:56
У Дніпрі в лікарні помер Захисник з Волині Дмитрій Христюк
Сьогодні 17:39
Сьогодні 17:39
Луцький міський голова передав військовим обладнання
Сьогодні 17:06
Сьогодні 17:06
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.