22 травня: події, факти, дні народження
![](/resize/450x299/r/files/news/2018/05-21/245120/62074.jpg)
22 травня день народження відзначають журналістка Юлія Ковпак, голова громадської організації «Захист дітей війни» Ростислав Чапюк та підприємець Роман Давидович.
Інформаційне агентство Волинські Новини вітає іменинників зі святом та зичить їм міцного здоров'я, натхнення, позитиву, щоденних успіхів та вірних друзів. Нехай кожен день буде наповнений щирими посмішками хороших людей та лише гарними новинами!
Іменини за православним календарем святкують Микола, Йосип, Семен, Дмитро, Килина.
Якщо ви хочете привітати своїх близьких, рідних чи друзів з днем народження, скористайтесь функцією «Повідом новину». Надсилайте свої вітання та фото іменинників.
Наша хроніка:
У 2017 році редакція писала про те, що волинського Героя Сергія Вікторовича Мокренка посмертно нагородили орденом "За міжність".
Два роки тому цього дня у Луцьку нагородили героїв війни проти Росії.
2015 року Олексій Златогорський розповів про місію «Чорний тюльпан» та археологію на Волині. Як виявили наші археологи, навіть загиблих у зоні бойових дій дехто з цинічних спритників наважується використовувати, щоб передавати сховані в тілах наркотики.
У 2014 році цього дня у Донецькій області під Волновахою терорости обстріляли блок-пост 51-ої окремої гвардійської механізованої бригади. Під час обстрілу загинуло 9 волинян.
Про місце, де ховаються від сторонніх очей підводні човни, читайте в матеріалі за 2013 рік у рубриці Походеньки-поїзденьки.
22 травня 2011 року в Луцьку відбувся фестиваль «Музичні діалоги-2011», під час якого виступали відомі та молоді джаз-бенди України, Польщі та Білорусі.
22 травня 2009 року в обласному центрі Волині відбувся Парад мотоциклів. Вулицями Луцька курсували понад сто двоколісних.
22 травня 2008 року де-факто розпочало роботу Інформаційне агентство Волинські Новини: на шпальтах видання з’явилася новина, що в Луцьку мало не вчинили самосуд над жінкою, яка на іномарці збила дівчину.
Народилися:
Цього дня народилися німецький композитор Ріхард Вагнер, український драматург, актор, режисер Марко Кропивницький, англійський письменник, автор детективів про Шерлока Холмса Артур Конан Дойль, український державний і політичний діяч, публіцист, організатор українських збройних сил, Головний отаман військ УНР, голова Директорії УНР Симон Петлюра, історик, адвокат, публіцист Денис Квітковський, український художник і педагог Федір Кричевський, англійський актор і режисер театру й кіно Лоуренс Олів'є, радянський композитор,автор музики й пісень до кінофільмів Микита Богословський («Темная ночь», «Любимый город»), французький актор і співак вірменського походження, визначний шансоньє Шарль Азнавур, український і радянський поет, пісняр, драматург Юрій Рибчинський («Біла ворона», «Виват, король!»), радянський хокеїст, нападник Микола Дроздецький, радянський і український актор театру й кіно Сергій Іванов (Кузнєчик у фільмі «У бій ідуть самі старики»), британська манекенниця, топ-модель Наомі Кемпбелл, український політик, лідер «Фронту Змін» Арсеній Яценюк, українська фігуристка Тетяна Волосожар, чилійський футболіст Артуро Відаль.
Сталося:
1861 – прах Тараса Шевченка, що раніше покоївся у Петербурзі, перепохований в Україні під Каневом.
Новітня історія Чернечої гори розпочалася 22 травня 1861 року. Канівці перейменували гору на Тарасову. Влітку 1884 року за народні кошти на Тарасовій горі збудували перший народний музей Кобзаря — Тарасову світлицю, впорядкували його могилу і встановили монументальний чавунний пам'ятник-хрест за проектом академіка архітектури Віктора Сичугова. 10 червня 1918 року Рада Міністрів Української Держави визнала могилу Тараса Шевченка національною власністю. Сучасного вигляду Шевченківський меморіал набув влітку 1939 року зі встановленням на могилі Кобзаря бронзового пам'ятника (скульптор Матвій Манізер, архітектор Євген Левінсон) і спорудженням літературно-меморіального музею (архітектори Василь Кричевський і Петро Костирко). Музейний ансамбль доповнив гранітний комплекс сходження (1977) і відтворена 1991 року «Тарасова світлиця» — перший народний музей Тараса Шевченка.
1960 — стався найсильніший у 20 столітті землетрус силою 9,5 балів за шкалою Ріхтера.
Причиною руйнувань були підземні поштовхи, обвали, виверження вулканів, що прокинулися. Але не менш жахливими були руйнування, нанесені гігантськими хвилями. Хвилі цунамі, що виникли в результаті, досягали висоти 25 метрів. Їх руйнівна дія не обмежилася територією Чилі — країни і острови, розташовані в тисячах кілометрів від Південної Америки, відчули натиск стихії, що розбушувалася. Незабаром після могутнього поштовху, що відбувався о 3 годині дня, жителі прибережних районів зауважили, що спочатку море роздулося і його рівень піднявся значно вище за рівень найвищих припливів, а потім раптово відринуло, причому набагато далі за найнижчій рівень відпливу. З криками жаху «Море йде!» всі піднялися на горби. Хвиля помчала далі по просторах Тихого океану. Її наступною жертвою став острів Пасхи. Найвеличніша споруда острова — аху Тонгаріки є кам'яною спорудою, складеною з величезних блоків. Хвиля, що народилася за 2000 км від острова Пасхи, розкидала багатотонні кам'яні блоки. Потім цунамі досягло Гавайських островів. Тут висота хвилі була близько 10 м і руйнування були жахливими. Житлові будинки, адміністративні будівлі, автомобілі змило водою. Жертвами цунамі стали 60 чоловік. Прокотившись через весь Тихий океан, гігантські хвилі обрушилися на Японію. Тисячі будинків змило в море, затонули або розбилися сотні суден, 120 чоловік стали жертвами розгулу стихії. Кількість жертв склала близько 6 тисяч чоловік, причому, основна частина людей загинула від цунамі. Збиток в цінах 1960 року склав біля півмільярда доларів.
2002 — у Празі відкрито Меморіал жертвам комунізму.
Автор меморіалу — скульптор Олбрама Зоубек. У створенні концепції меморіалу також брали участь архітектори Ян Керел та Зденек Гельзл. Меморіал розташований на масивних сходах звужених у верхній частині, що спускаються зі східного схилу пагорба Петршин. Композиція складається з семи чоловічих скульптур, що спускаються сходами. Нижня статуя ціла, інші поступово «руйнуються», у них утворюються розломи, зникають кінцівки… Це символізуює собою не тільки фізичні та психічні страждання жертв політичних репресій комуністичного режиму, але також їх мужність та стійкість. У нижній частині сходів металеві пластини з написом: «Жертвам комунізму 1948—1989: 205 486 — засуджено 248 — страчено 4 500 — загинули в тюрмах 327 — вбито на кордоні 170 938 — змушені виїхати».
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Інформаційне агентство Волинські Новини вітає іменинників зі святом та зичить їм міцного здоров'я, натхнення, позитиву, щоденних успіхів та вірних друзів. Нехай кожен день буде наповнений щирими посмішками хороших людей та лише гарними новинами!
Юлія Ковпак
Роман Давидович
Іменини за православним календарем святкують Микола, Йосип, Семен, Дмитро, Килина.
Якщо ви хочете привітати своїх близьких, рідних чи друзів з днем народження, скористайтесь функцією «Повідом новину». Надсилайте свої вітання та фото іменинників.
Наша хроніка:
У 2017 році редакція писала про те, що волинського Героя Сергія Вікторовича Мокренка посмертно нагородили орденом "За міжність".
Два роки тому цього дня у Луцьку нагородили героїв війни проти Росії.
2015 року Олексій Златогорський розповів про місію «Чорний тюльпан» та археологію на Волині. Як виявили наші археологи, навіть загиблих у зоні бойових дій дехто з цинічних спритників наважується використовувати, щоб передавати сховані в тілах наркотики.
У 2014 році цього дня у Донецькій області під Волновахою терорости обстріляли блок-пост 51-ої окремої гвардійської механізованої бригади. Під час обстрілу загинуло 9 волинян.
Про місце, де ховаються від сторонніх очей підводні човни, читайте в матеріалі за 2013 рік у рубриці Походеньки-поїзденьки.
22 травня 2011 року в Луцьку відбувся фестиваль «Музичні діалоги-2011», під час якого виступали відомі та молоді джаз-бенди України, Польщі та Білорусі.
22 травня 2009 року в обласному центрі Волині відбувся Парад мотоциклів. Вулицями Луцька курсували понад сто двоколісних.
22 травня 2008 року де-факто розпочало роботу Інформаційне агентство Волинські Новини: на шпальтах видання з’явилася новина, що в Луцьку мало не вчинили самосуд над жінкою, яка на іномарці збила дівчину.
Народилися:
Цього дня народилися німецький композитор Ріхард Вагнер, український драматург, актор, режисер Марко Кропивницький, англійський письменник, автор детективів про Шерлока Холмса Артур Конан Дойль, український державний і політичний діяч, публіцист, організатор українських збройних сил, Головний отаман військ УНР, голова Директорії УНР Симон Петлюра, історик, адвокат, публіцист Денис Квітковський, український художник і педагог Федір Кричевський, англійський актор і режисер театру й кіно Лоуренс Олів'є, радянський композитор,автор музики й пісень до кінофільмів Микита Богословський («Темная ночь», «Любимый город»), французький актор і співак вірменського походження, визначний шансоньє Шарль Азнавур, український і радянський поет, пісняр, драматург Юрій Рибчинський («Біла ворона», «Виват, король!»), радянський хокеїст, нападник Микола Дроздецький, радянський і український актор театру й кіно Сергій Іванов (Кузнєчик у фільмі «У бій ідуть самі старики»), британська манекенниця, топ-модель Наомі Кемпбелл, український політик, лідер «Фронту Змін» Арсеній Яценюк, українська фігуристка Тетяна Волосожар, чилійський футболіст Артуро Відаль.
Сталося:
1861 – прах Тараса Шевченка, що раніше покоївся у Петербурзі, перепохований в Україні під Каневом.
Новітня історія Чернечої гори розпочалася 22 травня 1861 року. Канівці перейменували гору на Тарасову. Влітку 1884 року за народні кошти на Тарасовій горі збудували перший народний музей Кобзаря — Тарасову світлицю, впорядкували його могилу і встановили монументальний чавунний пам'ятник-хрест за проектом академіка архітектури Віктора Сичугова. 10 червня 1918 року Рада Міністрів Української Держави визнала могилу Тараса Шевченка національною власністю. Сучасного вигляду Шевченківський меморіал набув влітку 1939 року зі встановленням на могилі Кобзаря бронзового пам'ятника (скульптор Матвій Манізер, архітектор Євген Левінсон) і спорудженням літературно-меморіального музею (архітектори Василь Кричевський і Петро Костирко). Музейний ансамбль доповнив гранітний комплекс сходження (1977) і відтворена 1991 року «Тарасова світлиця» — перший народний музей Тараса Шевченка.
1960 — стався найсильніший у 20 столітті землетрус силою 9,5 балів за шкалою Ріхтера.
Причиною руйнувань були підземні поштовхи, обвали, виверження вулканів, що прокинулися. Але не менш жахливими були руйнування, нанесені гігантськими хвилями. Хвилі цунамі, що виникли в результаті, досягали висоти 25 метрів. Їх руйнівна дія не обмежилася територією Чилі — країни і острови, розташовані в тисячах кілометрів від Південної Америки, відчули натиск стихії, що розбушувалася. Незабаром після могутнього поштовху, що відбувався о 3 годині дня, жителі прибережних районів зауважили, що спочатку море роздулося і його рівень піднявся значно вище за рівень найвищих припливів, а потім раптово відринуло, причому набагато далі за найнижчій рівень відпливу. З криками жаху «Море йде!» всі піднялися на горби. Хвиля помчала далі по просторах Тихого океану. Її наступною жертвою став острів Пасхи. Найвеличніша споруда острова — аху Тонгаріки є кам'яною спорудою, складеною з величезних блоків. Хвиля, що народилася за 2000 км від острова Пасхи, розкидала багатотонні кам'яні блоки. Потім цунамі досягло Гавайських островів. Тут висота хвилі була близько 10 м і руйнування були жахливими. Житлові будинки, адміністративні будівлі, автомобілі змило водою. Жертвами цунамі стали 60 чоловік. Прокотившись через весь Тихий океан, гігантські хвилі обрушилися на Японію. Тисячі будинків змило в море, затонули або розбилися сотні суден, 120 чоловік стали жертвами розгулу стихії. Кількість жертв склала близько 6 тисяч чоловік, причому, основна частина людей загинула від цунамі. Збиток в цінах 1960 року склав біля півмільярда доларів.
2002 — у Празі відкрито Меморіал жертвам комунізму.
Автор меморіалу — скульптор Олбрама Зоубек. У створенні концепції меморіалу також брали участь архітектори Ян Керел та Зденек Гельзл. Меморіал розташований на масивних сходах звужених у верхній частині, що спускаються зі східного схилу пагорба Петршин. Композиція складається з семи чоловічих скульптур, що спускаються сходами. Нижня статуя ціла, інші поступово «руйнуються», у них утворюються розломи, зникають кінцівки… Це символізуює собою не тільки фізичні та психічні страждання жертв політичних репресій комуністичного режиму, але також їх мужність та стійкість. У нижній частині сходів металеві пластини з написом: «Жертвам комунізму 1948—1989: 205 486 — засуджено 248 — страчено 4 500 — загинули в тюрмах 327 — вбито на кордоні 170 938 — змушені виїхати».
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
Сили ППО збили вісім «Шахедів» та п'ять ракет, на Київщині уламки пошкодили 18 будинків
Сьогодні 12:03
Сьогодні 12:03
Трійця єнотів, дикобраз, чорнобурки: Луцький зоопарк показав пернатих та чотирилапих переселенців. Фоторепортаж
Сьогодні 11:05
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 11:05
У Луцькому районі через ігри 4-річного хлопчика згорів сарай
Сьогодні 10:37
Сьогодні 10:37
Покликаний повернути свідомість українців: волинянин Богдан Пташник анонсував новий роман![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 09:58
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 09:58
Помер французький актор Ален Делон
Сьогодні 09:39
Сьогодні 09:39
Росіяни намагаються пробити оборону на Покровському напрямку, ЗСУ відмінусували 1170 окупантів
Сьогодні 09:10
Сьогодні 09:10
На Волині провели в останню дорогу воїна Олександра Гурка
Сьогодні 08:41
Сьогодні 08:41
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.