Археологи Волині в замку покажуть рештки мамонтів. ФОТО
![](/files/news/2012/02-11/30165-1u.jpg)
Археологічну виставку відкрили в Дубенському замку. У ній спробували відобразити всі періоди розвитку древніх культур у Дубні. Щоправда, окрім стародавнього інвентаря, на ній представлені рештки мамонтів.
Про це повідомили у пресс-службі ДП «Волинські старожитності».
Матеріальна культура давнього населення Дубенщини відтепер відкрита на постійнодіючій експозиції в замку князів Острозьких. На ній представлені знаряддя праці та різноманітні предмети людського ужитку, починаючи від найдавніших часів і до утворення руської держави.
Експозиція має назву «Нетлінна пам’ять віків». По суті вона є реорганізованою частиною колишнього краєзнавчого музею. Поєднує в собі компактність і повноту висвітлення доісторичного минулого краю.
У ній відображені всі періоди розвитку древніх людських культур Дубенського району. Помітне місце займають модель-реконструкція гробниці кулястих амфор з села Івання (2580 року до н.е.), парадна бойова сокира та браслет з курганних поховань в тому ж селі (1600-1400 роки до н.е.), колекція кам’яних свердлених сокир та поховальні інвентарі культур шнурової кераміки з сіл Волиця, Привільне, Липа, Мокре (остання чверть ІІІ – перша половина ІІ тисячоліття до н.е.), колекція пізньотрипільських сокир (кінець IV – початок ІІІ тисячоліття до н.е.), амфора ранньозалізного віку VII-VI століття до н.е. з-під Острога, поховальні інвентарі та трупоспалення в урні з гепідського могильника ІІІ-IV століть з селі Дитиничі, рештки скелету мамонтів та багато інших цікавих експонатів.
Автор концепції виставки - науковий працівник заповідника Юрій Пшеничний.
За його словами, експозиція дає можливість скласти уявлення про багатоманітність людської культури Дубенського краю, наблизитися до розуміння цілком відмінного пізнання світу і пристосування до нього тих людей, які жили тут задовго до нас.
Довідково:
Переважна більшість експонатів, які експонуються, була зібрана ще в 30-40-х роках минулого століття.
Тоді у Дубенському районі археологічні дослідження проводили Михайло Островський, Юрій Шумовський, Олександр Цинкаловський, Ігор Свєшніков.
Санкціонував їх Варшавський археологічний музей, делегатами якого і були в 30-х роках ці археологи.
Частина археологічних знахідок була передана у Варшаву, поповнивши фонди музею, а окремі експонати і зараз можна побачити в його експозиції. Однак і в самому Дубні з 1936 року почав діяти перший музей, який носив антрополого-археологічне спрямування. Його організаторами стали викладачі дубенської гімназії: Антон Шульмінський та Юрій Шумовський.
Музей розташовувався на другому поверсі міської ратуші. Активні археологічні пошуки дозволили за короткий час поповнити його колекції новими експонатами та привернути увагу до археології Дубна наукові кола Польщі.
Збереженню археологічних колекцій під час німецької окупації слід завдячувати Михайлу Островському.
Напередодні окупації Дубна він вивіз експонати по селах району, а частину заховав у місті. Навіть у роки війни дослідник продовжував проводити археологічні розвідки. Його зусиллями музейна експозиція швидко відновила свою роботу після закінчення війни.
У наступні десятиліття існування музею були зроблені вагомі археологічні відкриття, які стосувалися періоду мідного, бронзового, залізного віку, римського і давньоруського часів.
Ігорем Свєшніковим були дослідженні курганні поховання бронзового віку та гробницю кулястих амфор біля села Івання, могильник в селі Дитиничі.
Біля села Зелений Гай було виявлено скарб крем’яних серпів ранньозалізного віку, досліджений Віталієм Коноплею.
Відбулися археологічні розкопки на Листвинському та Жорнівському городищах під керівництвами Романа Чайки і Богдана Прищепи.
Микола Пелещишин провів розкопки на поселені доби міді в селі Листвин, дослідивши селища лендельської та пізньотрипільської культур.
Після припинення функціонування краєзнавчого музею у Дубні з 1996 року постійно відбувалися археологічні експедиції гуртківців-археологів під керівництвом Віталія Ткача.
Завдяки наполегливості керівника і членів клубу «Едельвейс» було відкрито більше сотні нових пам’яток археології, а фонди історико-культурного заповідника поповнилися новими інформативними і цінними знахідками.
Тож найкращі матеріали з археологічних досліджень, які з деякими перервами, тривали у Дубні вісімдесят років, наразі доступні для огляду всіма бажаючими.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Про це повідомили у пресс-службі ДП «Волинські старожитності».
Матеріальна культура давнього населення Дубенщини відтепер відкрита на постійнодіючій експозиції в замку князів Острозьких. На ній представлені знаряддя праці та різноманітні предмети людського ужитку, починаючи від найдавніших часів і до утворення руської держави.
Експозиція має назву «Нетлінна пам’ять віків». По суті вона є реорганізованою частиною колишнього краєзнавчого музею. Поєднує в собі компактність і повноту висвітлення доісторичного минулого краю.
У ній відображені всі періоди розвитку древніх людських культур Дубенського району. Помітне місце займають модель-реконструкція гробниці кулястих амфор з села Івання (2580 року до н.е.), парадна бойова сокира та браслет з курганних поховань в тому ж селі (1600-1400 роки до н.е.), колекція кам’яних свердлених сокир та поховальні інвентарі культур шнурової кераміки з сіл Волиця, Привільне, Липа, Мокре (остання чверть ІІІ – перша половина ІІ тисячоліття до н.е.), колекція пізньотрипільських сокир (кінець IV – початок ІІІ тисячоліття до н.е.), амфора ранньозалізного віку VII-VI століття до н.е. з-під Острога, поховальні інвентарі та трупоспалення в урні з гепідського могильника ІІІ-IV століть з селі Дитиничі, рештки скелету мамонтів та багато інших цікавих експонатів.
Автор концепції виставки - науковий працівник заповідника Юрій Пшеничний.
За його словами, експозиція дає можливість скласти уявлення про багатоманітність людської культури Дубенського краю, наблизитися до розуміння цілком відмінного пізнання світу і пристосування до нього тих людей, які жили тут задовго до нас.
Довідково:
Переважна більшість експонатів, які експонуються, була зібрана ще в 30-40-х роках минулого століття.
Тоді у Дубенському районі археологічні дослідження проводили Михайло Островський, Юрій Шумовський, Олександр Цинкаловський, Ігор Свєшніков.
Санкціонував їх Варшавський археологічний музей, делегатами якого і були в 30-х роках ці археологи.
Частина археологічних знахідок була передана у Варшаву, поповнивши фонди музею, а окремі експонати і зараз можна побачити в його експозиції. Однак і в самому Дубні з 1936 року почав діяти перший музей, який носив антрополого-археологічне спрямування. Його організаторами стали викладачі дубенської гімназії: Антон Шульмінський та Юрій Шумовський.
Музей розташовувався на другому поверсі міської ратуші. Активні археологічні пошуки дозволили за короткий час поповнити його колекції новими експонатами та привернути увагу до археології Дубна наукові кола Польщі.
Збереженню археологічних колекцій під час німецької окупації слід завдячувати Михайлу Островському.
Напередодні окупації Дубна він вивіз експонати по селах району, а частину заховав у місті. Навіть у роки війни дослідник продовжував проводити археологічні розвідки. Його зусиллями музейна експозиція швидко відновила свою роботу після закінчення війни.
У наступні десятиліття існування музею були зроблені вагомі археологічні відкриття, які стосувалися періоду мідного, бронзового, залізного віку, римського і давньоруського часів.
Ігорем Свєшніковим були дослідженні курганні поховання бронзового віку та гробницю кулястих амфор біля села Івання, могильник в селі Дитиничі.
Біля села Зелений Гай було виявлено скарб крем’яних серпів ранньозалізного віку, досліджений Віталієм Коноплею.
Відбулися археологічні розкопки на Листвинському та Жорнівському городищах під керівництвами Романа Чайки і Богдана Прищепи.
Микола Пелещишин провів розкопки на поселені доби міді в селі Листвин, дослідивши селища лендельської та пізньотрипільської культур.
Після припинення функціонування краєзнавчого музею у Дубні з 1996 року постійно відбувалися археологічні експедиції гуртківців-археологів під керівництвом Віталія Ткача.
Завдяки наполегливості керівника і членів клубу «Едельвейс» було відкрито більше сотні нових пам’яток археології, а фонди історико-культурного заповідника поповнилися новими інформативними і цінними знахідками.
Тож найкращі матеріали з археологічних досліджень, які з деякими перервами, тривали у Дубні вісімдесят років, наразі доступні для огляду всіма бажаючими.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
Найстарша гігантська панда вперше стала мамою: вона народила панденят-близнят
16 Серпня 2024 23:38
16 Серпня 2024 23:38
У Нідерландах бракує тюремного персоналу – засуджених хочуть відправляти до в’язниць за кордон
16 Серпня 2024 23:18
16 Серпня 2024 23:18
У США п’ятьом людям висунули звинувачення через смерть актора Метью Перрі
16 Серпня 2024 23:00
16 Серпня 2024 23:00
Заввишки до 10 км: вулкан Етна в Італії цілий день фонтанував лавою
16 Серпня 2024 22:39
16 Серпня 2024 22:39
Луцьк прагне звести до мінімум рівень відходів
16 Серпня 2024 22:20
16 Серпня 2024 22:20
«Агітаційний снаряд»: до історичного музею на Волині передали 10 листівок часів Другої Світової війни
16 Серпня 2024 22:01
16 Серпня 2024 22:01
Від диспетчерської до господарчого блоку: волинська екстренка завершує оновлення бази
16 Серпня 2024 21:40
16 Серпня 2024 21:40
Інтернет-провайдери та мобільні оператори зможуть бронювати до 100% працівників
16 Серпня 2024 21:21
16 Серпня 2024 21:21
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.