Вибори президента: чи зможе Порошенко керувати на два місяці довше
![](/resize/450x252/r/files/news/2018/08-27/251856/61_main.jpeg)
Згідно з Конституцією, чергові вибори глави держави повинні відбутися в останню неділю березня 2019 року, тобто 31-го числа. Але все частіше лунають думки, що може бути призначена інша дата.
Чому в Україні заговорили про перенесення дати виборів і кому це може бути потрібно розбиралася "Страна".
Що кажуть про перенесення дати виборів
Народний депутат від «Народного фронту» Леонід Ємець заявив, що в Конституційний суд України готують подання, яке зробить можливим перенесення виборів.
«За моєю інформацією, готується подання до Конституційного суду з метою перенесення дати виборів президента України», - написав Ємець в Facebook 23 серпня.Він уточнив, що, можливо, вибори хочуть провести в червні наступного року.Раніше про можливе перенесення виборів на червень написав політолог Павло Нусс, відомий як експерт, який люто захищає президента у всіх ситуаціях.
Він нагадав, що Петро Порошенко був обраний президентом на позачергових виборах 25 травня 2014 року, а присягу прийняв 7 червня того ж року, отже цю дату повинні вважати початком конституційних повноважень президента. Тобто, на його думку, вибори президента повинні відбудуться 9 червня 2019 року (7 червня випадає на п'ятницю, а вибори проходять в неділю. - Прим. Ред).Правда, пізніше під постом Ємця про можливе звернення до суду він написав: «Такого рішення немає. Є жваве обговорення, дискусія серед політиків, юристів і конституціоналістів. Є підтримка теорії перенесення дати виборів, є критика... Але остаточного політичного рішення щодо подання в Конституційний суд з метою перенесення дати виборів президента України - немає. Поки немає».
«Немає підстав». Що кажуть в Раді
У Блоці Петра Порошенка прокоментували інформацію про можливе зміщення дати виборів 2019 року. Так, депутат Іван Винник заявив, що впевнений в тому, що вибори не перенесуть.
«Я не думаю, що таке подання буде, а якщо воно і буде, я не вірю, що Конституційний суд може його підтримати, оскільки, на мою думку, немає ніяких підстав переносити волевиявлення громадян», - заявив депутат Interfax-Україна.
Відзначимо, що Винника називають «агентом» «Народного фронту» в Блоці Порошенко. А ця партія з недавнього часу стала опонентом президента в передвиборчі справи. Так, партнери по коаліції влітку не дозволили президенту змінити склад ЦВК на лояльний Банковій і влаштували справжній бунт в парламенті. Як повідомлялося у ЗМІ, «Народний фронт» зараз активно дрейфує до Юлії Тимошенко.
Один із представників НФ - голова Верховної Ради Андрій Парубій - також заявив, що не знає про підготовку звернення до Конституційного суду. І що вибори, згідно з Конституцією, повинні пройти в останню неділю березня.
«Я вважаю, що вибори мають відбутися відповідно до Конституції. Якщо я не помиляюся, згідно з Конституцією, вибори проходять в останню неділю березня п'ятого року повноважень. Тільки так я бачу законні підстави і законні умови», - сказав спікер парламенту.
Привід для перенесення виборів
Як вийшло, що виникла можливість для неоднозначного тлумачення дати виборів президента?
22 лютого 2014 року парламент України прийняв постанову про самоусунення тодішнього президента України Віктора Януковича від виконання конституційних повноважень і призначення позачергових виборів президента України. До цього моменту вважалося, що чергові президентські вибори пройдуть 29 березня 2015 року. За підсумками Євромайдану й вищезгаданої постанови були призначені дострокові вибори президента України на 25 травня 2014 року.
Але ще до дня голосування парламент змінив законодавство про президентські вибори, внісши кілька ключових поправок. Одна з них закріпила право балотуватися в президенти особам, які не проживають на території в межах державного кордону України, якщо їх місце проживання зареєстровано в Україні - фактично ця правка приймалася під Віталія Кличка, дозволяючи йому балотуватися на пост президента України.
Тоді ж були внесені зміни в терміни призначення та проведення виборів. Після змін п'ята частина статті 103 Конституції України говорить: «Чергові вибори президента України проводяться в останню неділю березня п'ятого року повноважень президента України».Тобто термін повноважень президента або урізається на пару місяців, якщо трактувати положення закону як березень 2019 року, або подовжується, якщо допустити, що мова йде про березень 2020 року.
При цьому заступник глави Центрвиборчкому Андрій Магера в коментарі ЗМІ відзначав, що у цієї норми не може бути двох тлумачень: «Чергові президентські вибори, відповідно до закону про вибори президента України, повинні пройти в останню неділю березня п'ятого року повноважень президента, то тобто 31 березня 2019 року».
Він уточнив, що після 25 травня 2019 роки спливе п'ять років і почнеться шостий рік повноважень президента, а в законодавстві чітко йдеться про п'ятому рік.
Навіщо це потрібно?
На думку Сергія Рахманіна в матеріалі Дзеркала тижня, є три причини того, чому перенесення виборів на літо може бути вигідним Петру Порошенку.
По-перше, влітку явка на вибори знижується, що дає простір для маніпуляцій. По-друге, в період відпусток знижується активність молодої частини електорату, яка традиційно не шанує владу. По-третє, політтехнологи вважають, що виборці влітку більш лояльні і прощають влади помилки, до яких можуть бути більш критичними ранньою весною.
При цьому підрахунки Сергія Рахманіна про перебування Петра Порошенка на посаді президента відрізняються від висновків Павла Нусса, якого журналіст назвав «безглуздим математиком з президентського фан-клубу».
Якщо взяти до уваги, що жоден з кандидатів не набере підтримку більше половини виборців, то потрібно оголошувати другий тур, який повинен пройти 21 квітня (у третю неділю після проведення першого туру). Максимальний термін, який знадобиться ЦВК для підбиття підсумків, 10 днів, тобто результати повинні оголосити до 30 квітня 2019 року. В цьому випадку «Голос України» оприлюднить результати 1 травня. Ще місяць знадобиться, щоб привести нового президента до присяги. Тобто чинний президент в цьому випадку покине свій пост 31 травня, на тиждень раніше повного п'ятирічного терміну, а не на два з половиною місяці, як пише Нусс.
Чи може Конституційний суд змінити дату виборів?
На початку серпня у ЗМІ говорилося, що у Верховній Раді побоюються, що Петро Порошенко спробує через Конституційний суд продовжити свої повноваження не на два місяці, а на рік.
Тоді депутат від Радикальної партії Ігор Попов не виключив, що президент може використовувати свій вплив на Конституційний суд, щоб утриматися при владі. На його думку, якщо президентські вибори пройдуть до парламентських, то для Порошенка є загроза, що в разі його поразки на виборах в Раду ні в нього, ні у його політсили не буде практично ніяких шансів на гідний результат.
Теоретично КС може визнати, що права чинного президента ущемлені, але, за даними юристів, навіть в цьому випадку він не зможе винести ухвалу із зазначенням нової дати виборів, оскільки не займається законотворчістю, а тільки тлумачить існуючі норми і їх відповідність Конституції.
Питання про дату проведення виборів має вирішувати Верховна Рада. Не менш ніж за 100 днів до дня президентських виборів депутати повинні прийняти постанову, в якому буде визначена дата голосування, зазначена в Основному законі. І поки там вказано березень.
Заступник голови Центрвиборчкому Андрій Магера в розмові з журналістами зазначив, що не бачить ніяких інших дат для проведення чергових президентських виборів, крім як 31 березня 2019 року.
«З 7 червня 2018 року почалося протягом п'ятого року терміну повноважень чинного президента України. Не бачу інших правових перспектив для визначення дня проведення наступних чергових виборів президента України, ніж календарної дати 31 березня 2019 року - саме ця дата - це останню неділю березня п'ятого року повноважень президента України, як це визначено в Конституції», - коментує Магера.
Разом з тим заступник голови ЦВК вважає, що сценарій перенесення виборів шляхом звернення депутатів до КС не можна виключати.
«Гіпотетично у нас в державі - в молодої демократії - можуть бути різні рішення, в тому числі Конституційного суду, але якщо виходити з положень Конституції, то дата призначення виборів - це 31 березня 2019 року», - говорить Магера.
Цікаво, що один з екс-суддів Конституційного суду в розмові зі ЗМІ зовсім не вважав такий сценарій неправдоподібним. Співрозмовник звернув увагу на те, що Конституційний суд вже одного разу роз'яснював норму про термін повноважень президента.
15 травня 2014 по зверненню 101 народного депутата КС розглянув суть положень Конституції щодо визначення терміну повноважень президента, обраного на позачергових виборах.
Його тодішнє рішення дослівно звучить так: «Положення частин першої, п'ятої статті 103 Конституції України необхідно розуміти так, що президент України обирається громадянами України на позачергових, як і на чергових, вибори строком на п'ять років».
Таким чином, як вважає екс-суддя КС, депутати можуть повторно звернутися до Конституційного суду з проханням роз'яснити, чи не буде порушено права президента, якщо вибори пройдуть раніше, ніж закінчиться п'ятирічний термін його повноважень.
Один з юристів-важковаговиків в парламенті Владислав Голуб з цього приводу зазначив, що саме словосполучення «п'ять років» може бути тією рятівною соломинкою, за яку можуть вхопитися в надії змістити в часі вибори президента.
«Чергові вибори відбуваються в останню неділю березня п'ятого року повноважень. Ми маємо зараз п'ятий рік повноважень, і останню неділю березня п'ятого року повноважень - це 31 березня 2019 року. Для мене немає ніяких двозначностей в цьому визначенні. Але можна очікувати на дійсно будь. Це можуть бути просто чутки про те, що може бути перенесення виборів. Або провокації, наскільки суспільство готове до подібного сценарію. Термін повноважень президента - п'ять років. Він почав повноваження 7 червня 2014 року. П'ять років минає 7 червня 2019 року. Тому може підніматися питання: пройшов він термін в п'ять років або не пройшов. Але давайте порахуємо. Вибори 31 березня, я не вірю, що вони пройдуть в один тур. Якщо буде другий тур, він відбудеться через 21 день, тобто 21 квітня. Поки буде йти підрахунок голосів, поки буде визначено переможця, для цього теж потрібен час. Це означає, що наступний президент (або діючий, якщо він виграє вибори) плюс-мінус отримає президентські повноваження на початку червня 2019 року. Таким чином, терміни про п'ять років повноважень будуть повністю дотримані», - зауважив Владислав Голуб.
З його слів, якщо ж будуть зроблені спроби перенести президентські вибори, то не можна виключати аналогічний сценарій із парламентськими, дата проведення яких, згідно з Конституцією, в останню неділю жовтня п'ятого року повноважень, тобто 27 жовтня 2019 року.
«Якщо слідувати такій логіці, то давайте почекаємо, поки Верховна Рада добуде свої п'ять років, і перенесемо парламентські вибори на останню неділю жовтня 2020 року. Тобто це дуже небезпечні політичні речі, і я сподіваюся, що це не більше, ніж чутки. Я хочу жити в правовій країні. Якщо визначена чітка дата в Конституції, то вибори повинні проводитися в цей день», - говорить Владислав Голуб.
Навіщо це президенту
Депутат Ігор Попов, який раніше багато років очолював Комітет виборців України, у ЗМІ зазначив, що сценарії з перенесенням виборів на більш пізній термін можуть розглядатися з метою отримання додаткових аргументів для більш успішної президентської кампанії.
«У штабі Порошенка немає особливих варіантів на перемогу, є мотив, але немає інструментів і політичної ваги. Щоб утриматися при владі, потрібно мати не 7% рейтингу, а хоча б 27%. Але інтригу вони можуть запустити, і КС може дати розмите тлумачення, що п'ять років закінчаться 7 червня 2019 року. А далі - м'яч на стороні парламенту. Вони думають, що якщо більше у них буде часу, то можна підтягнути миротворців на Донбас і все-таки отримати Томос, принаймні так їм це здається», - говорить нардеп.
Конституційний суд може дати будь-яку трактування, але що це дасть президенту? Це тільки викличе додаткове протистояння. Якби КС прийняв рішення перенести вибори на рік, на останню неділю березня, але вже після п'яти років повноважень, - цей сценарій потенційно був би вигідний президенту. Але нас би чекала серйозна протестна активність, мітинги опозиції, спроби організувати новий третій Майдан. Це розуміють всі, і на такий сценарій сам КС не піде. В даному випадку такі чутки, як і заяви Тимошенко про переговори Порошенка з Захарченком по ескалації конфлікту, покликані звузити коло можливих варіантів, якими може оперувати Порошенко. Якби Порошенко хотів втриматися при владі довше, треба було робити це в 2014-2015 році, продовжили б по-тихому - і все, коли була низька протестна активність. Спроби сьогодні відстрочити вибори повністю виключити неможливо, але це веде до однозначної дестабілізації ситуації в країні,» - вважає політолог Руслан Бортник.
«Щоб посадовці не розбіглися вже сьогодні»
Тим часом багато опитаних експерти вважають, що мета таких заяв про перенесення термінів виборів - це не безпосередньо юридичне продовження повноважень президента, а спроба зберегти фактичну владу довше, не розгубити її вже зараз, на початку нового політичного сезону.
«Щоб відповісти на питання, коли повинні пройти вибори, потрібно всього лише три вміння. Вважати до п'яти, знати назви днів тижня і місяців року і більш вміло планувати державні перевороти, - зауважив екс-заступник голови Адміністрації президента Андрій Портнов. - у 2015 році закінчився перший рік повноважень, в 2016-м - другий, в 2017-м - третій, в 2018-м - четвертий рік закінчується і в 2019 році - п'ятий рік повноважень. Що тут незрозумілого - п'ятий рік повноважень закінчується в 2019 році. Тепер словосполучення «остання неділя» - це не субота, чи не понеділок, а такий день тижня, як неділя. Остання неділя березня. Березень - це місяць такий, не червень, не грудень, а березень. Щоб змінити цю дату, потрібно міняти Конституцію, а таких можливостей у них немає - ні політичних, ні логічних. Ніяких. Тепер з приводу Конституційного суду. Це міг зробити попередній склад Конституційного суду, коли «ручний» голова був, який наразі знаходиться під кримінальною справою. А нові керівники Конституційного суду - це люди з репутацією, це не ті люди, які б ризикнули своєю репутацією, своїм ім'ям і своєю кар'єрою заради того, щоб п'ятий рік назвати четвертим. Я в це не повірю. Закреслити все заради чого - заради 5%, які набере Порошенко. Навіщо він це робить? Я бачу наступне. Зараз він продає Томос про автокефалію. Говорили, що в серпні він буде, тепер говорять про жовтень. Але це робиться для того, щоб посадовець, який готовий був від нього бігти вже в кінці серпня, досидів хоча б до жовтня. Посадовець, прокурор, депутат. Тепер у них з'явилася нова історія. Вони кажуть, що вибори перенесуть. Це для того, щоб блефувати трошки довше. Щоб посадовець сидів і чекав - а може, рано бігти, може, чекати ще три місяці? Цей блеф спрямований не на юридичне, а на фактичне утримання повноважень. В кінці правління від будь-якого президента з низьким рейтингом біжать все - чиновники, прокурори, депутати. Влада йде з рук. І спершу Томос, а тепер КС, - це блеф, щоб створити відчуття, що він збереже свою владу довше, ніж здавалося».
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Чому в Україні заговорили про перенесення дати виборів і кому це може бути потрібно розбиралася "Страна".
Що кажуть про перенесення дати виборів
Народний депутат від «Народного фронту» Леонід Ємець заявив, що в Конституційний суд України готують подання, яке зробить можливим перенесення виборів.
«За моєю інформацією, готується подання до Конституційного суду з метою перенесення дати виборів президента України», - написав Ємець в Facebook 23 серпня.Він уточнив, що, можливо, вибори хочуть провести в червні наступного року.Раніше про можливе перенесення виборів на червень написав політолог Павло Нусс, відомий як експерт, який люто захищає президента у всіх ситуаціях.
Він нагадав, що Петро Порошенко був обраний президентом на позачергових виборах 25 травня 2014 року, а присягу прийняв 7 червня того ж року, отже цю дату повинні вважати початком конституційних повноважень президента. Тобто, на його думку, вибори президента повинні відбудуться 9 червня 2019 року (7 червня випадає на п'ятницю, а вибори проходять в неділю. - Прим. Ред).Правда, пізніше під постом Ємця про можливе звернення до суду він написав: «Такого рішення немає. Є жваве обговорення, дискусія серед політиків, юристів і конституціоналістів. Є підтримка теорії перенесення дати виборів, є критика... Але остаточного політичного рішення щодо подання в Конституційний суд з метою перенесення дати виборів президента України - немає. Поки немає».
«Немає підстав». Що кажуть в Раді
У Блоці Петра Порошенка прокоментували інформацію про можливе зміщення дати виборів 2019 року. Так, депутат Іван Винник заявив, що впевнений в тому, що вибори не перенесуть.
«Я не думаю, що таке подання буде, а якщо воно і буде, я не вірю, що Конституційний суд може його підтримати, оскільки, на мою думку, немає ніяких підстав переносити волевиявлення громадян», - заявив депутат Interfax-Україна.
Відзначимо, що Винника називають «агентом» «Народного фронту» в Блоці Порошенко. А ця партія з недавнього часу стала опонентом президента в передвиборчі справи. Так, партнери по коаліції влітку не дозволили президенту змінити склад ЦВК на лояльний Банковій і влаштували справжній бунт в парламенті. Як повідомлялося у ЗМІ, «Народний фронт» зараз активно дрейфує до Юлії Тимошенко.
Один із представників НФ - голова Верховної Ради Андрій Парубій - також заявив, що не знає про підготовку звернення до Конституційного суду. І що вибори, згідно з Конституцією, повинні пройти в останню неділю березня.
«Я вважаю, що вибори мають відбутися відповідно до Конституції. Якщо я не помиляюся, згідно з Конституцією, вибори проходять в останню неділю березня п'ятого року повноважень. Тільки так я бачу законні підстави і законні умови», - сказав спікер парламенту.
Привід для перенесення виборів
Як вийшло, що виникла можливість для неоднозначного тлумачення дати виборів президента?
22 лютого 2014 року парламент України прийняв постанову про самоусунення тодішнього президента України Віктора Януковича від виконання конституційних повноважень і призначення позачергових виборів президента України. До цього моменту вважалося, що чергові президентські вибори пройдуть 29 березня 2015 року. За підсумками Євромайдану й вищезгаданої постанови були призначені дострокові вибори президента України на 25 травня 2014 року.
Але ще до дня голосування парламент змінив законодавство про президентські вибори, внісши кілька ключових поправок. Одна з них закріпила право балотуватися в президенти особам, які не проживають на території в межах державного кордону України, якщо їх місце проживання зареєстровано в Україні - фактично ця правка приймалася під Віталія Кличка, дозволяючи йому балотуватися на пост президента України.
Тоді ж були внесені зміни в терміни призначення та проведення виборів. Після змін п'ята частина статті 103 Конституції України говорить: «Чергові вибори президента України проводяться в останню неділю березня п'ятого року повноважень президента України».Тобто термін повноважень президента або урізається на пару місяців, якщо трактувати положення закону як березень 2019 року, або подовжується, якщо допустити, що мова йде про березень 2020 року.
При цьому заступник глави Центрвиборчкому Андрій Магера в коментарі ЗМІ відзначав, що у цієї норми не може бути двох тлумачень: «Чергові президентські вибори, відповідно до закону про вибори президента України, повинні пройти в останню неділю березня п'ятого року повноважень президента, то тобто 31 березня 2019 року».
Він уточнив, що після 25 травня 2019 роки спливе п'ять років і почнеться шостий рік повноважень президента, а в законодавстві чітко йдеться про п'ятому рік.
Навіщо це потрібно?
На думку Сергія Рахманіна в матеріалі Дзеркала тижня, є три причини того, чому перенесення виборів на літо може бути вигідним Петру Порошенку.
По-перше, влітку явка на вибори знижується, що дає простір для маніпуляцій. По-друге, в період відпусток знижується активність молодої частини електорату, яка традиційно не шанує владу. По-третє, політтехнологи вважають, що виборці влітку більш лояльні і прощають влади помилки, до яких можуть бути більш критичними ранньою весною.
При цьому підрахунки Сергія Рахманіна про перебування Петра Порошенка на посаді президента відрізняються від висновків Павла Нусса, якого журналіст назвав «безглуздим математиком з президентського фан-клубу».
Якщо взяти до уваги, що жоден з кандидатів не набере підтримку більше половини виборців, то потрібно оголошувати другий тур, який повинен пройти 21 квітня (у третю неділю після проведення першого туру). Максимальний термін, який знадобиться ЦВК для підбиття підсумків, 10 днів, тобто результати повинні оголосити до 30 квітня 2019 року. В цьому випадку «Голос України» оприлюднить результати 1 травня. Ще місяць знадобиться, щоб привести нового президента до присяги. Тобто чинний президент в цьому випадку покине свій пост 31 травня, на тиждень раніше повного п'ятирічного терміну, а не на два з половиною місяці, як пише Нусс.
Чи може Конституційний суд змінити дату виборів?
На початку серпня у ЗМІ говорилося, що у Верховній Раді побоюються, що Петро Порошенко спробує через Конституційний суд продовжити свої повноваження не на два місяці, а на рік.
Тоді депутат від Радикальної партії Ігор Попов не виключив, що президент може використовувати свій вплив на Конституційний суд, щоб утриматися при владі. На його думку, якщо президентські вибори пройдуть до парламентських, то для Порошенка є загроза, що в разі його поразки на виборах в Раду ні в нього, ні у його політсили не буде практично ніяких шансів на гідний результат.
Теоретично КС може визнати, що права чинного президента ущемлені, але, за даними юристів, навіть в цьому випадку він не зможе винести ухвалу із зазначенням нової дати виборів, оскільки не займається законотворчістю, а тільки тлумачить існуючі норми і їх відповідність Конституції.
Питання про дату проведення виборів має вирішувати Верховна Рада. Не менш ніж за 100 днів до дня президентських виборів депутати повинні прийняти постанову, в якому буде визначена дата голосування, зазначена в Основному законі. І поки там вказано березень.
Заступник голови Центрвиборчкому Андрій Магера в розмові з журналістами зазначив, що не бачить ніяких інших дат для проведення чергових президентських виборів, крім як 31 березня 2019 року.
«З 7 червня 2018 року почалося протягом п'ятого року терміну повноважень чинного президента України. Не бачу інших правових перспектив для визначення дня проведення наступних чергових виборів президента України, ніж календарної дати 31 березня 2019 року - саме ця дата - це останню неділю березня п'ятого року повноважень президента України, як це визначено в Конституції», - коментує Магера.
Разом з тим заступник голови ЦВК вважає, що сценарій перенесення виборів шляхом звернення депутатів до КС не можна виключати.
«Гіпотетично у нас в державі - в молодої демократії - можуть бути різні рішення, в тому числі Конституційного суду, але якщо виходити з положень Конституції, то дата призначення виборів - це 31 березня 2019 року», - говорить Магера.
Цікаво, що один з екс-суддів Конституційного суду в розмові зі ЗМІ зовсім не вважав такий сценарій неправдоподібним. Співрозмовник звернув увагу на те, що Конституційний суд вже одного разу роз'яснював норму про термін повноважень президента.
15 травня 2014 по зверненню 101 народного депутата КС розглянув суть положень Конституції щодо визначення терміну повноважень президента, обраного на позачергових виборах.
Його тодішнє рішення дослівно звучить так: «Положення частин першої, п'ятої статті 103 Конституції України необхідно розуміти так, що президент України обирається громадянами України на позачергових, як і на чергових, вибори строком на п'ять років».
Таким чином, як вважає екс-суддя КС, депутати можуть повторно звернутися до Конституційного суду з проханням роз'яснити, чи не буде порушено права президента, якщо вибори пройдуть раніше, ніж закінчиться п'ятирічний термін його повноважень.
Один з юристів-важковаговиків в парламенті Владислав Голуб з цього приводу зазначив, що саме словосполучення «п'ять років» може бути тією рятівною соломинкою, за яку можуть вхопитися в надії змістити в часі вибори президента.
«Чергові вибори відбуваються в останню неділю березня п'ятого року повноважень. Ми маємо зараз п'ятий рік повноважень, і останню неділю березня п'ятого року повноважень - це 31 березня 2019 року. Для мене немає ніяких двозначностей в цьому визначенні. Але можна очікувати на дійсно будь. Це можуть бути просто чутки про те, що може бути перенесення виборів. Або провокації, наскільки суспільство готове до подібного сценарію. Термін повноважень президента - п'ять років. Він почав повноваження 7 червня 2014 року. П'ять років минає 7 червня 2019 року. Тому може підніматися питання: пройшов він термін в п'ять років або не пройшов. Але давайте порахуємо. Вибори 31 березня, я не вірю, що вони пройдуть в один тур. Якщо буде другий тур, він відбудеться через 21 день, тобто 21 квітня. Поки буде йти підрахунок голосів, поки буде визначено переможця, для цього теж потрібен час. Це означає, що наступний президент (або діючий, якщо він виграє вибори) плюс-мінус отримає президентські повноваження на початку червня 2019 року. Таким чином, терміни про п'ять років повноважень будуть повністю дотримані», - зауважив Владислав Голуб.
З його слів, якщо ж будуть зроблені спроби перенести президентські вибори, то не можна виключати аналогічний сценарій із парламентськими, дата проведення яких, згідно з Конституцією, в останню неділю жовтня п'ятого року повноважень, тобто 27 жовтня 2019 року.
«Якщо слідувати такій логіці, то давайте почекаємо, поки Верховна Рада добуде свої п'ять років, і перенесемо парламентські вибори на останню неділю жовтня 2020 року. Тобто це дуже небезпечні політичні речі, і я сподіваюся, що це не більше, ніж чутки. Я хочу жити в правовій країні. Якщо визначена чітка дата в Конституції, то вибори повинні проводитися в цей день», - говорить Владислав Голуб.
Навіщо це президенту
Депутат Ігор Попов, який раніше багато років очолював Комітет виборців України, у ЗМІ зазначив, що сценарії з перенесенням виборів на більш пізній термін можуть розглядатися з метою отримання додаткових аргументів для більш успішної президентської кампанії.
«У штабі Порошенка немає особливих варіантів на перемогу, є мотив, але немає інструментів і політичної ваги. Щоб утриматися при владі, потрібно мати не 7% рейтингу, а хоча б 27%. Але інтригу вони можуть запустити, і КС може дати розмите тлумачення, що п'ять років закінчаться 7 червня 2019 року. А далі - м'яч на стороні парламенту. Вони думають, що якщо більше у них буде часу, то можна підтягнути миротворців на Донбас і все-таки отримати Томос, принаймні так їм це здається», - говорить нардеп.
Конституційний суд може дати будь-яку трактування, але що це дасть президенту? Це тільки викличе додаткове протистояння. Якби КС прийняв рішення перенести вибори на рік, на останню неділю березня, але вже після п'яти років повноважень, - цей сценарій потенційно був би вигідний президенту. Але нас би чекала серйозна протестна активність, мітинги опозиції, спроби організувати новий третій Майдан. Це розуміють всі, і на такий сценарій сам КС не піде. В даному випадку такі чутки, як і заяви Тимошенко про переговори Порошенка з Захарченком по ескалації конфлікту, покликані звузити коло можливих варіантів, якими може оперувати Порошенко. Якби Порошенко хотів втриматися при владі довше, треба було робити це в 2014-2015 році, продовжили б по-тихому - і все, коли була низька протестна активність. Спроби сьогодні відстрочити вибори повністю виключити неможливо, але це веде до однозначної дестабілізації ситуації в країні,» - вважає політолог Руслан Бортник.
«Щоб посадовці не розбіглися вже сьогодні»
Тим часом багато опитаних експерти вважають, що мета таких заяв про перенесення термінів виборів - це не безпосередньо юридичне продовження повноважень президента, а спроба зберегти фактичну владу довше, не розгубити її вже зараз, на початку нового політичного сезону.
«Щоб відповісти на питання, коли повинні пройти вибори, потрібно всього лише три вміння. Вважати до п'яти, знати назви днів тижня і місяців року і більш вміло планувати державні перевороти, - зауважив екс-заступник голови Адміністрації президента Андрій Портнов. - у 2015 році закінчився перший рік повноважень, в 2016-м - другий, в 2017-м - третій, в 2018-м - четвертий рік закінчується і в 2019 році - п'ятий рік повноважень. Що тут незрозумілого - п'ятий рік повноважень закінчується в 2019 році. Тепер словосполучення «остання неділя» - це не субота, чи не понеділок, а такий день тижня, як неділя. Остання неділя березня. Березень - це місяць такий, не червень, не грудень, а березень. Щоб змінити цю дату, потрібно міняти Конституцію, а таких можливостей у них немає - ні політичних, ні логічних. Ніяких. Тепер з приводу Конституційного суду. Це міг зробити попередній склад Конституційного суду, коли «ручний» голова був, який наразі знаходиться під кримінальною справою. А нові керівники Конституційного суду - це люди з репутацією, це не ті люди, які б ризикнули своєю репутацією, своїм ім'ям і своєю кар'єрою заради того, щоб п'ятий рік назвати четвертим. Я в це не повірю. Закреслити все заради чого - заради 5%, які набере Порошенко. Навіщо він це робить? Я бачу наступне. Зараз він продає Томос про автокефалію. Говорили, що в серпні він буде, тепер говорять про жовтень. Але це робиться для того, щоб посадовець, який готовий був від нього бігти вже в кінці серпня, досидів хоча б до жовтня. Посадовець, прокурор, депутат. Тепер у них з'явилася нова історія. Вони кажуть, що вибори перенесуть. Це для того, щоб блефувати трошки довше. Щоб посадовець сидів і чекав - а може, рано бігти, може, чекати ще три місяці? Цей блеф спрямований не на юридичне, а на фактичне утримання повноважень. В кінці правління від будь-якого президента з низьким рейтингом біжать все - чиновники, прокурори, депутати. Влада йде з рук. І спершу Томос, а тепер КС, - це блеф, щоб створити відчуття, що він збереже свою владу довше, ніж здавалося».
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 5
![](/public/images/user_no_foto.png?1723832795)
Степан (Крымчанин)
Показати IP
27 Серпня 2018 19:46
Введуть віськовий стан-всі вибори накрилися.
![](/public/images/user_no_foto.png?1723832795)
До Степана
Показати IP
27 Серпня 2018 23:03
Не оголосять воєний стан , бо вони на це просто нездатні.Це не Союз шо можна опертись на війська НКВД , гарнізони НКВД ,*загряд отряди* ,штрафбати, *стрибки* и т.д.
![](/public/images/user_no_foto.png?1723832795)
хехъ до До Степана
Показати IP
28 Серпня 2018 07:17
может и не Союз, но у населения память о совке не вытравишь. Стоит только напомнить))
![](/public/images/user_no_foto.png?1723832795)
Я
Показати IP
28 Серпня 2018 07:41
не встигне до березня все награбоване, тобто зароблене, вивезти???
![](/public/images/user_no_foto.png?1723832795)
хехъ
Показати IP
28 Серпня 2018 19:52
Дамы и господа. Задумайтесь на секунду- почему не выбирают в Президенты таких людей как, Богдан Ступка? Вечная память ему. Что, совсем разумных нет, интеллигенция (прошу не путать с шоуменами) исчезла, продалась, вся ушла в модернизм?? Я гордился собой, что живу среди Вас, когда увидел, что Вы пошли на Майдан. С черными от копоти лицами и усталости, но чистыми сердцами))) Вы пошли за мечтой БОЛЬШИНСТВА из нас - оторваться от грязного, ненавистного СОВКА, веками душившего вашу жизнь. И это - не ложь, ведь!!! Видел же лица людей и сожалел, что русские этого не смогли у себя... У них сейчас сарказм. Наверное, от зависти и испуга - мы, украинцы - смогли, а они ни хрена, они овцы. Были и остаются. Как дохли при царях, за медальки, Кавказ покоряя, так и дохнут. Но лучшей жизни не видели и не увидят. Ракетами машут... Мне горько, сожалею. Потому карлик тянет с дерьмом на Востоке, чтобы убить нас...чтобы нам стыдно стало смотреть, мля, в глаза друг другу. Или мы до сих пор то д*рьмо, что при Совке пришло и не смоет ни один ливень?
На Волині врятували самця козулі, який бився за увагу «дами»
Сьогодні 21:02
Сьогодні 21:02
Понад 120 людей – без товарів і грошей: у Луцьку судять жінку за шахрайство у Facebook
Сьогодні 20:04
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 20:04
Уродженка Росії, яка на Волині скоїла 16 крадіжок, хотіла зменшити вирок через онкологічну хворобу
Сьогодні 19:35
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 19:35
Понад рік вважали зниклим безвісти: повідомили про загибель воїна з Волині Олександра Арцабка
Сьогодні 19:16
Сьогодні 19:16
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.