Луцьк після «переформатування» влади: проблеми і перспективи
![](/resize/450x297/r/files/news/2017/06-26/220776/1.jpg)
Чи справді у Луцьку нерівномірно розподіляються кошти між виборчими округами, як змінилася робота міськради після «переформатування» та зміни секретаря міськради, яким буде майбутнє найбільших комунальних підприємств міста та хто насправді зволікає з виборами мера Луцька - розповіли члени фракції «УКРОП» у міськраді Борис Смаль та Микита Рабан.
Робота після переформатування міської влади
Як зауважив голова постійної комісії міськради з питань планування соціально-економічного розвитку, бюджету та фінансів Борис Смаль, після переформатування, що відбулося у міськраді, акцент ставлять на тих інтересах громади, які найбільш актуальні. Так, пильну увагу приділили житлово-комунальному господарству, освіті та медицині. Для галузі освіти на літо виділили приблизно 12 мільйонів гривень і зараз активно ведуть роботу з покращення матеріального стану, облаштування господарської частини навчальних закладів. Те ж саме стосується медицини, житлово-комунального господарства: виділили чимало додаткових коштів на ремонти доріг, прибудинкових територій.
На жаль, господарських проблем за попередні кільканадцять років назбиралося стільки, що їх неможливо вирішити за одне літо, тому дещо перенесуть на наступні періоди. Змінився підхід – він став збалансованим, витрати не повинні спрямовуватися лише на округи, де активний депутат, чи «хтось попросив», щоб не було нерівномірного розподілу. Політичні та судові коливання заважали роботі міськради, адже було неможливо робити реальну роботу – на сесії доводилося обговорювати не господарські та земельні питання, а політичні – про те, хто повинен «бути за кермом».Микита Рабан зазначив, що такої кількості позовів, зокрема, від колег-депутатів, не мав жоден міський голова. Ініційовані опонентами позови та справи заважають роботі міськради, адже виконувач повноважень міського голови та його заступники змушені відвідувати судові засідання, витрачати час на спілкування зі своїми представниками, від чого страждає місто. Ці позови спрямовані, на думку депутата, перешкоджати виконанню прямих обов’язків керівництва міста.
Фінансування округів, які не представлені у міськраді: «ноу хау» чи неактуальна ідея
Нещодавно член фракції «Солідарність» Андрій Покровський висунув ініціативу створення додаткового фонду для фінансування тих виборчих округів, які не представлені у міськраді жодним депутатом. З його слів, це потрібно для відновлення соціальної справедливості, тому що деякі округи представлені двома депутатами, а деякі не мають жодного. Нагадаємо, наразі кожен з 42 обранців міської громади має змогу розпоряджатися 100 тисячами гривень депутатського фонду.
Депутат Борис Смаль зазначив, що, на жаль, виборча система у 2015 році була такою, що дозволила, щоб деякі округи не мали депутатів, а деякі – мали по кілька депутатів. На 41 з 42 округів перемогли представники «УКРОПу», але у міськраду потрапили лише 15 депутатів. Ще у 2015 році фракція, аби виправдати довіру лучан, між своїми депутатами розподілила не тільки ті округи, де пройшли депутати від «УКРОПу», а й всі інші, у тому числі ті, на яких немає депутатів. Отже, фракція працює на увесь Луцьк, а не тільки на округи, в яких кандидати пройшли у міську раду.
Щодо коштів депутатського фонду, кожен депутат їх витрачає відповідно до того, які звернення громадян до нього надходять, а звернення поступають у тому числі з тих округів, на яких немає депутатів. Таким чином, не обов’язково кошти фонду витрачають на округ, за яким пройшов депутат – кошти витрачають для всього Луцька.
4,2 мільйона гривень, з його слів – це не так мало, і бюджет не має можливостей виділяти додаткові кошти на такі потреби. За ці кошти можна вирішити низку господарських питань. Також депутат зауважив, що наразі не визначено, хто зможе розпоряджатися коштами, виділеними на округи, де немає депутатів. Досі ідея положення про депутатський фонд полягала у наступному: кожен депутат має право витратити з бюджету на вимогу громадян 100 тисяч гривень. Якщо для кругів, які не мають депутатів, виділити ще декілька сотень тисяч, постає питання про те, хто ними розпоряджатиметься. Отже, коштами варто розпоряджатися голосуванням відповідно до звернень від громади. Наразі усі депутати перебувають в однакових умовах, як і округи.
Своєю чергою, Микита Рабан зазначає, що окрім округів, які не мають депутатів, у міськраді є депутати, які не мають своїх округів, це Костянтин Петрочук, Юлія Вусенко, Микола Федік, Павло Данильчук та Григорій Пустовіт, які пройшли у міськраду першими номерами у списку кандидатів. Ці депутати також можуть розпоряджатися коштами депутатського фонду. До питання, мовляв, варто було підійти комплексно, дізнавшись, що робили колеги по фракції та депутатському корпусу. Андрій Покровський чомусь цього не зробив, а говорячи про те, що є округи без депутатів, забуває згадати депутатів без округів. Таких депутатів налічується п’ятеро, тож не можна сказати, що 11 округів лишаються без депутатів, таких округів може бути максимум шість.Депутат зауважив, що був обраний від округу №10, а від округу №11 не пройшов жоден кандидат і вже протягом двох років до депутата звертаються мешканці 11-го округу зі своїми проблемами, які він допомагає вирішити. Тобто, робота з мешканцями округів, від яких не обрано жодного депутата, ведеться задовго до виникнення ініціативи депутата Андрія Покровського. Тобто, його ідея точно не претендує на звання «ноу хау».
Коли вирішать проблему нестерпного смороду у Луцьку
Нині у Луцьку активно обговорюють питання смороду, який протягом місяців шириться містом. Борис Смаль відзначив, що сморід з’явився не тоді, коли змінилася влада у місті – це проблеми, які накопичувалися роками і на які раніше ніхто не звертав уваги.
Минулого року теж були подібні запахи у Луцьку, не такі сильні, тому що на Вересневому не працював завод з виробництва біоетанолу та не викидав брагу на поля фільтрації. Завод зараз не працює, але він працював протягом 4 місяців і декілька сотень метрів кубічних браги на день виливав на поля фільтрації, де до того десятки років збиралися фекальні відходи з Вересневого.
Внаслідок хімічної реакції і такого великого об’єму викидів, запахи були сильними і поширюються досі зараз залежно від температури повітря на вулиці, адже бродіння відбувається. Після зупинки заводу запахи стали не такими різкими та виникають не так часто. Наразі відбувається нейтралізація, але нейтралізаційна суміш, яка унеможливлює появу запаху, повинна бути дозованою, тож часом запахи з’являються, залежно від опадів.Запахи виникають також через несанкціоновані скиди м’ясопереробних підприємств, асенізаторів, які у попередні роки звикли до того, що за ними ніхто не слідкує. Зараз встановили жорсткий контроль. Тих, хто може собі дозволити ризикнути зливати відходи, стає усе менше, їх виловлюють поодинці та будуть жорстко карати аж до припинення співпраці з ними.
Окрім того, виділили єдине місце для зливу відходів і тривають роботи з облаштування там місця постійного контролю. Тобто, в єдиному місці зливу відходів автомобільним транспортом працюватимуть постійно працівники «Луцькводоканалу», вони фіксуватимуть усі автомобілі. Роботу планують налагодити так, щоб у накладній чи акті про виконані роботи ставив підпис підприємець чи фізична особа, яка здавала ці каналізаційні відходи, та працівник «Луцькводоканалу».
Таким чином, можна унеможливити візити асенізаційних автомобілів у різні джерела відходів, наприклад, коли договір укладений з м’ясокомбінатом, а відходи водій бере також в іншому місці. Крім того, працівники «Луцькводоканалу» будуть час від часу відбирати аналізи відходів, які зливають автомобілі. Також зараз вивчають питання будівництва стаціонарної станції зливу, місце для якої поки не обрали.
Міськрада вже виділила кошти на побудову каналізації з Вересневого – переключення фекальних відходів мікрорайону у міську систему каналізації. Вже на стадії завершення розробка проектно-кошторисної документації, наступного місяця планують розпочати роботи.
Тепер часто лунають закиди, що сморід виник через мешканців мікрорайону, чиї відходи потрапили на поля фільтрації заводу. Втім, це не Вересневе почало зливати відходи на поля цукрового заводу, а навпаки біоетанольний завод, не розібравшись, до чого може призвести зливання браги, розпочав її зливати на поля фільтрації. Зі слів депутатів, міська влада зробить усе для того, щоб до кінця літа переключити всі відходи мікрорайону у міську каналізаційну систему.
Школа-довгобуд №27 і очікування коштів держбюджету
Навколо школи №27 тривають суперечки. Зі слів Бориса Смаля, кошторис, розроблений декілька років тому, вже неактуальний – змінилися ціни і осучаснилося обладнання, яке повинно бути закуплене в школу, відповідно, це коштує дорожче. Будівництвом школи керує управління капітального будівництва ОДА, а кошти виділяють і державний, і обласний і міський бюджети. На початку року озвучили, що потрібно 49 мільйонів для того, щоб добудувати школу, з них 20 мільйонів передбачило місто. Насправді, виявилося, що за станом на сьогодні потрібно не 49, а 80 мільйонів. Якщо 49 мільйонів буде освоєно, школу все одно не добудують. Окрім того, немає інфраструктури, дороги, погана зливова каналізація, і дітям довелося б ходити в школу по болоту.Тому зараз пропонують за кошти, які передбачалися для школи, зробити те, що можна зробити вже, тобто, під’їзні шляхи до школи, тротуари. У разі, якщо обіцяні держбюджетом та нардепом Ігорем Лапіним кошти потраплять в обласний бюджет, місто готове додати свої кошти. Але ситуація, коли кошти лучан виділені і просто не освоюються, це нерозумний підхід. Кошти потрібно використати влітку, тож неправильно, коли кошти не використовуються і усі чекають, поки Лапін «виб’є» те, що обіцяв.
Центральний парк: порушення концепції чи нові технології
Щодо центрального парку культури та відпочинку, Борис Смаль зауважив, що раніше розроблена концепція нині жодним чином не порушується. Те, на що у нещодавньому коментарі у соцмережах звернув увагу колишній заступник міського голови Юрій Моклиця, а саме не перенесення з однієї частини дороги на іншу частину низки тимчасових споруд, це, насправді, не концепція, а приватні інтереси (раніше екс-заступник мера комусь давав певні обіцянки, а нині виходить не так). Оскільки концепція парку – глобальне питання, є хороші напрацювання з вдосконалення та впровадження цієї концепції, буквально за декілька тижнів з’являться оригінальні арт-об’єкти.
Також впорядковують міський пляж та територію навколо ФСТ «Спартак»: те, що роками не вдавалося зробити, виявляється, можна зробити за кілька тижнів. Є плани стосовно розширення зоопарку. У відповідь на закиди Юрія Моклиці про те, що у парку зараз росте висока трава, депутат зауважив, що раніше траву косили, за два тижні вона знову виростала і доводилося косити у черговий раз, таким чином, якийсь підприємець заробляв гроші. Натомість зараз виділяють кошти на закупівлю ефективної сучасної техніки, яка буде це робити за декілька годин і зможе навіть перетворювати на ґрунт самосівні дерева. Отже, тимчасові незручності невдовзі будуть ліквідовані і вже до кінця літа лучани будуть тішитися парком. У цій сфері активно співпрацюють з бізнесом міста, який готовий взяти участь в облаштуванні парку. Кошти міського бюджету в деякі об’єкти взагалі не вкладатимуть, але ці об’єкти стануть благом лучан. Йдеться про алею ліхтарів, деякі інші ідеї, які будуть сюрпризом лучанам.Ніч у Луцькому замку: дійство, що дозволить пишатися містом і абсурдна критика
Фраза колишнього заступника міського голови Юрія Моклиці про те, що не потрібно робити для Луцька видовищний високоякісний захід через те, що наступного року всі будуть про нього згадувати і раптом хтось не зможе зробити такий самий, зі слів Бориса Смаля – абсурд. Микита Рабан зауважив, що піде на Ніч у Луцькому замку, до того ж, до нього приїде друг з Києва, аби потрапити на цей захід і депутату буде не соромно показати такий захід. Це дійство, з його слів, дозволить відчувати гордість за місто.
Відтепер місто звикатиме до того, що все відбуватиметься на високому рівні, а не як-небудь. До прикладу, на стадіоні «Авангард», який десятиліттями був яким-небудь, зараз відбуваються змагання міжнародного класу, приїздять світові зірки. Від того, що наступного року відбудуться інші змагання, зазначає Борис Смаль, якість стадіону і якість життя лучан не погіршиться. Очевидно, з його слів, екс-заступник міського голови просто відчуває заздрість, через те, що цьогоріч дійство буде значно кращим, ніж торік, коли він був одним з організаторів.
Найбільші комунальні підприємства міста доведені до банкрутства
Навколо двох найбільших комунальних підприємств – Луцького підприємства електротранспорту та ДКП «Луцьктепло» виникають дискусії, але проблеми на цих підприємствах з’явилися не в останні три місяці – обома ними роками управляли так, що їх довели до межі банкрутства. «Луцьктепло» потрапило у величезну залежність від групи «Континіум», коштів держбюджету, через те, що не виділяються субсидії, підприємство доведене до складного стану.
На ЛПЕ, зі слів Бориса Смаля, нездорова атмосфера у колективі і варто спрямувати усі зусилля на те, щоб це ліквідувати, адже якщо немає колективного духу, ефективність в економічній діяльності очікувати складно. Підприємство обслуговує увесь Луцьк, має екологічно чистий транспорт, тому цьому транспорту надаватимуть перевагу і засоби впливу з боку міськради будуть не тільки кадровими, але й фінансовими.
Водночас потрібно розуміти, що керівник підприємства повинен дбати про його розвиток, а не озвучувати лише одну тезу «дайте нам гроші, бо в нас немає». Якщо робота підприємства полягатиме лише в тому, щоб просити чи вимагати з депутатів міськради гроші, то директор не потрібний – це може робити і бухгалтер. Керівник повинен працювати для того, щоб зменшувати витрати з бюджету і заробляти кошти. Електротранспорт повинен розвиватися і буде великим плюсом для міста, якщо він замінить маршрутні автобуси. Депутат Микита Рабан зауважив, що у законодавстві закріплені низка процедур, якими можна оздоровити підприємство шляхом заміщення активів та списання пасивів (заборгованості). Наразі ситуація з ЛПЕ, з його слів, виглядає так, що міська влада «робить гірчичники людині, яка перебуває у комі». Кошти просто вливають наче в бездонну діру, до того ж, кредиторами ЛПЕ є багато приватних фірм. Отже, потрібно шукати визначені законом шляхи для вирішення ситуації на підприємстві.
За станом на початок року у бюджеті розвитку міста було 86 мільйонів гривень, з яких 40 мільйонів було потрібно для ЛПЕ. Луцьк не може дозволити собі утримувати таке дороге підприємство, адже є ще школи, ДНЗ, лікарні, дороги, прибудинкові території тощо. Тому економічну політику на підприємстві потрібно вести так, щоб воно розвивалося, а не тільки дотувалося з бюджету.
Не варто боятися пошуку економічних шляхів альтернативи цьому підприємству, тому що постійно дотувати його з міського бюджету для Луцька вкрай необґрунтовано та обтяжливо.
Законодавство передбачає шляхи виходу щодо підприємств, які перебувають у напівбанкрутському стані: йдеться про відновлення платоспроможності підприємств-боржників або погашення їхньої заборгованості у відповідних процедурах. У випадку ЛПЕ потрібно колегіально розробити план, який затвердить керівництво міста та депутати міськради. Наразі заборгованість підприємства просто закривають в авральному режимі, що, на думку депутата, не по-діловому та непрофесійно, адже від таких заходів підприємство не запрацює.
Можливо, шляхом виходу з ситуації буде створення нового комунального підприємства, яке матиме аналогічні функції, отримає у власність майно, транспортні засоби ЛПЕ, не отримавши натомість його боргів. Існує процедура для досягнення такого результату. Яскравим прикладом переформатування підприємства і його подальшої роботи є «Волиньагропостач». Є низка підприємств, які продовжили працювати таким чином, викупивши майнові активи підприємств, які мали борги.
Для реалізації такої процедури щодо ЛПЕ потрібен буде час, але в подальшому це прибере велику статтю витрат, що одразу буде відчутно на інших галузях.
Капітальні ремонти там, де раніше не було дорожнього покриття
Микита Рабан зазначив, що у ремонті доріг та прибудинкових територій депутати певною мірою прив’язані до рішення сесії міськради, у якому закріплений перелік капітальних ремонтів на 2016-2017 роки. Кардинально відхилитися від переліку не можна, а нагальні ремонти доріг та прибудинкових територій, які не увійшли у цей перелік, за можливістю закривають поточними ремонтами. Оскільки закрити все й одразу нереально, невеликий акцент усе ж робиться на центральну частину міста, яка є обличчям Луцька. Водночас не забувають і про околиці та маленькі вулички – депутати реагують на звернення мешканців, тож багато залежить від активності громадян. До переліку прибудинкових територій на 2016-2017 роки вдалося включити декілька дворів, зокрема, на вулиці Шевченка, 88 та 37а.
Заплановано багато робіт, але немає такої кількості підрядників, які могли б за відповідний проміжок часу до кінця року виконати усі роботи. Йдеться про підрядників, які добре зарекомендували себе, вони зараз максимально завантажені і працюють – постійно здають вулиці та двори після ремонтів. Нагадаємо, нещодавно виконувач повноважень міського голови Ігор Поліщук оглянув вулиці, де ніколи раніше не було жодного покриття, а зараз здійснюються ремонти. Жодного гідного кандидата від провладних сил: хто насправді затягує вибори мера Луцька
Щодо майбутніх виборів міського голови, депутат Борис Смаль зауважив, що Верховна Рада отримала вже всі необхідні документи, питання розглянув комітет парламенту, рекомендовану дату визначили 24 вересня. Незадовго до цього опоненти «УКРОПу» дезінформували увесь Луцьк про те, що Ігор Поліщук начебто не хоче подавати документи у Верховну Раду.
Тепер Верховна Рада вже протягом місяця не демонструє поспіху у цьому питанні, навпаки, знаючи, що у липні піде на канікули, не вносить навіть питання у порядок денний. Тому попередні звинувачення були далекими від правди. Насправді правляча у парламенті більшість не має у Луцьку кандидата, який гідно представляв би лучан, тому не хоче голосувати за призначення дати виборів міського голови. Очевидно, очікують, раптом з’явиться кандидат чи діюча міська влада не впорається і тоді буде краща ситуація для призначення виборів. Щодо першого пункту, депутат бажає опонентам знайти кандидата, а щодо другого зазначає, що на таке сподіватися не варто.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Робота після переформатування міської влади
Як зауважив голова постійної комісії міськради з питань планування соціально-економічного розвитку, бюджету та фінансів Борис Смаль, після переформатування, що відбулося у міськраді, акцент ставлять на тих інтересах громади, які найбільш актуальні. Так, пильну увагу приділили житлово-комунальному господарству, освіті та медицині. Для галузі освіти на літо виділили приблизно 12 мільйонів гривень і зараз активно ведуть роботу з покращення матеріального стану, облаштування господарської частини навчальних закладів. Те ж саме стосується медицини, житлово-комунального господарства: виділили чимало додаткових коштів на ремонти доріг, прибудинкових територій.
На жаль, господарських проблем за попередні кільканадцять років назбиралося стільки, що їх неможливо вирішити за одне літо, тому дещо перенесуть на наступні періоди. Змінився підхід – він став збалансованим, витрати не повинні спрямовуватися лише на округи, де активний депутат, чи «хтось попросив», щоб не було нерівномірного розподілу. Політичні та судові коливання заважали роботі міськради, адже було неможливо робити реальну роботу – на сесії доводилося обговорювати не господарські та земельні питання, а політичні – про те, хто повинен «бути за кермом».Микита Рабан зазначив, що такої кількості позовів, зокрема, від колег-депутатів, не мав жоден міський голова. Ініційовані опонентами позови та справи заважають роботі міськради, адже виконувач повноважень міського голови та його заступники змушені відвідувати судові засідання, витрачати час на спілкування зі своїми представниками, від чого страждає місто. Ці позови спрямовані, на думку депутата, перешкоджати виконанню прямих обов’язків керівництва міста.
Фінансування округів, які не представлені у міськраді: «ноу хау» чи неактуальна ідея
Нещодавно член фракції «Солідарність» Андрій Покровський висунув ініціативу створення додаткового фонду для фінансування тих виборчих округів, які не представлені у міськраді жодним депутатом. З його слів, це потрібно для відновлення соціальної справедливості, тому що деякі округи представлені двома депутатами, а деякі не мають жодного. Нагадаємо, наразі кожен з 42 обранців міської громади має змогу розпоряджатися 100 тисячами гривень депутатського фонду.
Депутат Борис Смаль зазначив, що, на жаль, виборча система у 2015 році була такою, що дозволила, щоб деякі округи не мали депутатів, а деякі – мали по кілька депутатів. На 41 з 42 округів перемогли представники «УКРОПу», але у міськраду потрапили лише 15 депутатів. Ще у 2015 році фракція, аби виправдати довіру лучан, між своїми депутатами розподілила не тільки ті округи, де пройшли депутати від «УКРОПу», а й всі інші, у тому числі ті, на яких немає депутатів. Отже, фракція працює на увесь Луцьк, а не тільки на округи, в яких кандидати пройшли у міську раду.
Щодо коштів депутатського фонду, кожен депутат їх витрачає відповідно до того, які звернення громадян до нього надходять, а звернення поступають у тому числі з тих округів, на яких немає депутатів. Таким чином, не обов’язково кошти фонду витрачають на округ, за яким пройшов депутат – кошти витрачають для всього Луцька.
4,2 мільйона гривень, з його слів – це не так мало, і бюджет не має можливостей виділяти додаткові кошти на такі потреби. За ці кошти можна вирішити низку господарських питань. Також депутат зауважив, що наразі не визначено, хто зможе розпоряджатися коштами, виділеними на округи, де немає депутатів. Досі ідея положення про депутатський фонд полягала у наступному: кожен депутат має право витратити з бюджету на вимогу громадян 100 тисяч гривень. Якщо для кругів, які не мають депутатів, виділити ще декілька сотень тисяч, постає питання про те, хто ними розпоряджатиметься. Отже, коштами варто розпоряджатися голосуванням відповідно до звернень від громади. Наразі усі депутати перебувають в однакових умовах, як і округи.
Своєю чергою, Микита Рабан зазначає, що окрім округів, які не мають депутатів, у міськраді є депутати, які не мають своїх округів, це Костянтин Петрочук, Юлія Вусенко, Микола Федік, Павло Данильчук та Григорій Пустовіт, які пройшли у міськраду першими номерами у списку кандидатів. Ці депутати також можуть розпоряджатися коштами депутатського фонду. До питання, мовляв, варто було підійти комплексно, дізнавшись, що робили колеги по фракції та депутатському корпусу. Андрій Покровський чомусь цього не зробив, а говорячи про те, що є округи без депутатів, забуває згадати депутатів без округів. Таких депутатів налічується п’ятеро, тож не можна сказати, що 11 округів лишаються без депутатів, таких округів може бути максимум шість.Депутат зауважив, що був обраний від округу №10, а від округу №11 не пройшов жоден кандидат і вже протягом двох років до депутата звертаються мешканці 11-го округу зі своїми проблемами, які він допомагає вирішити. Тобто, робота з мешканцями округів, від яких не обрано жодного депутата, ведеться задовго до виникнення ініціативи депутата Андрія Покровського. Тобто, його ідея точно не претендує на звання «ноу хау».
Коли вирішать проблему нестерпного смороду у Луцьку
Нині у Луцьку активно обговорюють питання смороду, який протягом місяців шириться містом. Борис Смаль відзначив, що сморід з’явився не тоді, коли змінилася влада у місті – це проблеми, які накопичувалися роками і на які раніше ніхто не звертав уваги.
Минулого року теж були подібні запахи у Луцьку, не такі сильні, тому що на Вересневому не працював завод з виробництва біоетанолу та не викидав брагу на поля фільтрації. Завод зараз не працює, але він працював протягом 4 місяців і декілька сотень метрів кубічних браги на день виливав на поля фільтрації, де до того десятки років збиралися фекальні відходи з Вересневого.
Внаслідок хімічної реакції і такого великого об’єму викидів, запахи були сильними і поширюються досі зараз залежно від температури повітря на вулиці, адже бродіння відбувається. Після зупинки заводу запахи стали не такими різкими та виникають не так часто. Наразі відбувається нейтралізація, але нейтралізаційна суміш, яка унеможливлює появу запаху, повинна бути дозованою, тож часом запахи з’являються, залежно від опадів.Запахи виникають також через несанкціоновані скиди м’ясопереробних підприємств, асенізаторів, які у попередні роки звикли до того, що за ними ніхто не слідкує. Зараз встановили жорсткий контроль. Тих, хто може собі дозволити ризикнути зливати відходи, стає усе менше, їх виловлюють поодинці та будуть жорстко карати аж до припинення співпраці з ними.
Окрім того, виділили єдине місце для зливу відходів і тривають роботи з облаштування там місця постійного контролю. Тобто, в єдиному місці зливу відходів автомобільним транспортом працюватимуть постійно працівники «Луцькводоканалу», вони фіксуватимуть усі автомобілі. Роботу планують налагодити так, щоб у накладній чи акті про виконані роботи ставив підпис підприємець чи фізична особа, яка здавала ці каналізаційні відходи, та працівник «Луцькводоканалу».
Таким чином, можна унеможливити візити асенізаційних автомобілів у різні джерела відходів, наприклад, коли договір укладений з м’ясокомбінатом, а відходи водій бере також в іншому місці. Крім того, працівники «Луцькводоканалу» будуть час від часу відбирати аналізи відходів, які зливають автомобілі. Також зараз вивчають питання будівництва стаціонарної станції зливу, місце для якої поки не обрали.
Міськрада вже виділила кошти на побудову каналізації з Вересневого – переключення фекальних відходів мікрорайону у міську систему каналізації. Вже на стадії завершення розробка проектно-кошторисної документації, наступного місяця планують розпочати роботи.
Тепер часто лунають закиди, що сморід виник через мешканців мікрорайону, чиї відходи потрапили на поля фільтрації заводу. Втім, це не Вересневе почало зливати відходи на поля цукрового заводу, а навпаки біоетанольний завод, не розібравшись, до чого може призвести зливання браги, розпочав її зливати на поля фільтрації. Зі слів депутатів, міська влада зробить усе для того, щоб до кінця літа переключити всі відходи мікрорайону у міську каналізаційну систему.
Школа-довгобуд №27 і очікування коштів держбюджету
Навколо школи №27 тривають суперечки. Зі слів Бориса Смаля, кошторис, розроблений декілька років тому, вже неактуальний – змінилися ціни і осучаснилося обладнання, яке повинно бути закуплене в школу, відповідно, це коштує дорожче. Будівництвом школи керує управління капітального будівництва ОДА, а кошти виділяють і державний, і обласний і міський бюджети. На початку року озвучили, що потрібно 49 мільйонів для того, щоб добудувати школу, з них 20 мільйонів передбачило місто. Насправді, виявилося, що за станом на сьогодні потрібно не 49, а 80 мільйонів. Якщо 49 мільйонів буде освоєно, школу все одно не добудують. Окрім того, немає інфраструктури, дороги, погана зливова каналізація, і дітям довелося б ходити в школу по болоту.Тому зараз пропонують за кошти, які передбачалися для школи, зробити те, що можна зробити вже, тобто, під’їзні шляхи до школи, тротуари. У разі, якщо обіцяні держбюджетом та нардепом Ігорем Лапіним кошти потраплять в обласний бюджет, місто готове додати свої кошти. Але ситуація, коли кошти лучан виділені і просто не освоюються, це нерозумний підхід. Кошти потрібно використати влітку, тож неправильно, коли кошти не використовуються і усі чекають, поки Лапін «виб’є» те, що обіцяв.
Центральний парк: порушення концепції чи нові технології
Щодо центрального парку культури та відпочинку, Борис Смаль зауважив, що раніше розроблена концепція нині жодним чином не порушується. Те, на що у нещодавньому коментарі у соцмережах звернув увагу колишній заступник міського голови Юрій Моклиця, а саме не перенесення з однієї частини дороги на іншу частину низки тимчасових споруд, це, насправді, не концепція, а приватні інтереси (раніше екс-заступник мера комусь давав певні обіцянки, а нині виходить не так). Оскільки концепція парку – глобальне питання, є хороші напрацювання з вдосконалення та впровадження цієї концепції, буквально за декілька тижнів з’являться оригінальні арт-об’єкти.
Також впорядковують міський пляж та територію навколо ФСТ «Спартак»: те, що роками не вдавалося зробити, виявляється, можна зробити за кілька тижнів. Є плани стосовно розширення зоопарку. У відповідь на закиди Юрія Моклиці про те, що у парку зараз росте висока трава, депутат зауважив, що раніше траву косили, за два тижні вона знову виростала і доводилося косити у черговий раз, таким чином, якийсь підприємець заробляв гроші. Натомість зараз виділяють кошти на закупівлю ефективної сучасної техніки, яка буде це робити за декілька годин і зможе навіть перетворювати на ґрунт самосівні дерева. Отже, тимчасові незручності невдовзі будуть ліквідовані і вже до кінця літа лучани будуть тішитися парком. У цій сфері активно співпрацюють з бізнесом міста, який готовий взяти участь в облаштуванні парку. Кошти міського бюджету в деякі об’єкти взагалі не вкладатимуть, але ці об’єкти стануть благом лучан. Йдеться про алею ліхтарів, деякі інші ідеї, які будуть сюрпризом лучанам.Ніч у Луцькому замку: дійство, що дозволить пишатися містом і абсурдна критика
Фраза колишнього заступника міського голови Юрія Моклиці про те, що не потрібно робити для Луцька видовищний високоякісний захід через те, що наступного року всі будуть про нього згадувати і раптом хтось не зможе зробити такий самий, зі слів Бориса Смаля – абсурд. Микита Рабан зауважив, що піде на Ніч у Луцькому замку, до того ж, до нього приїде друг з Києва, аби потрапити на цей захід і депутату буде не соромно показати такий захід. Це дійство, з його слів, дозволить відчувати гордість за місто.
Відтепер місто звикатиме до того, що все відбуватиметься на високому рівні, а не як-небудь. До прикладу, на стадіоні «Авангард», який десятиліттями був яким-небудь, зараз відбуваються змагання міжнародного класу, приїздять світові зірки. Від того, що наступного року відбудуться інші змагання, зазначає Борис Смаль, якість стадіону і якість життя лучан не погіршиться. Очевидно, з його слів, екс-заступник міського голови просто відчуває заздрість, через те, що цьогоріч дійство буде значно кращим, ніж торік, коли він був одним з організаторів.
Найбільші комунальні підприємства міста доведені до банкрутства
Навколо двох найбільших комунальних підприємств – Луцького підприємства електротранспорту та ДКП «Луцьктепло» виникають дискусії, але проблеми на цих підприємствах з’явилися не в останні три місяці – обома ними роками управляли так, що їх довели до межі банкрутства. «Луцьктепло» потрапило у величезну залежність від групи «Континіум», коштів держбюджету, через те, що не виділяються субсидії, підприємство доведене до складного стану.
На ЛПЕ, зі слів Бориса Смаля, нездорова атмосфера у колективі і варто спрямувати усі зусилля на те, щоб це ліквідувати, адже якщо немає колективного духу, ефективність в економічній діяльності очікувати складно. Підприємство обслуговує увесь Луцьк, має екологічно чистий транспорт, тому цьому транспорту надаватимуть перевагу і засоби впливу з боку міськради будуть не тільки кадровими, але й фінансовими.
Водночас потрібно розуміти, що керівник підприємства повинен дбати про його розвиток, а не озвучувати лише одну тезу «дайте нам гроші, бо в нас немає». Якщо робота підприємства полягатиме лише в тому, щоб просити чи вимагати з депутатів міськради гроші, то директор не потрібний – це може робити і бухгалтер. Керівник повинен працювати для того, щоб зменшувати витрати з бюджету і заробляти кошти. Електротранспорт повинен розвиватися і буде великим плюсом для міста, якщо він замінить маршрутні автобуси. Депутат Микита Рабан зауважив, що у законодавстві закріплені низка процедур, якими можна оздоровити підприємство шляхом заміщення активів та списання пасивів (заборгованості). Наразі ситуація з ЛПЕ, з його слів, виглядає так, що міська влада «робить гірчичники людині, яка перебуває у комі». Кошти просто вливають наче в бездонну діру, до того ж, кредиторами ЛПЕ є багато приватних фірм. Отже, потрібно шукати визначені законом шляхи для вирішення ситуації на підприємстві.
За станом на початок року у бюджеті розвитку міста було 86 мільйонів гривень, з яких 40 мільйонів було потрібно для ЛПЕ. Луцьк не може дозволити собі утримувати таке дороге підприємство, адже є ще школи, ДНЗ, лікарні, дороги, прибудинкові території тощо. Тому економічну політику на підприємстві потрібно вести так, щоб воно розвивалося, а не тільки дотувалося з бюджету.
Не варто боятися пошуку економічних шляхів альтернативи цьому підприємству, тому що постійно дотувати його з міського бюджету для Луцька вкрай необґрунтовано та обтяжливо.
Законодавство передбачає шляхи виходу щодо підприємств, які перебувають у напівбанкрутському стані: йдеться про відновлення платоспроможності підприємств-боржників або погашення їхньої заборгованості у відповідних процедурах. У випадку ЛПЕ потрібно колегіально розробити план, який затвердить керівництво міста та депутати міськради. Наразі заборгованість підприємства просто закривають в авральному режимі, що, на думку депутата, не по-діловому та непрофесійно, адже від таких заходів підприємство не запрацює.
Можливо, шляхом виходу з ситуації буде створення нового комунального підприємства, яке матиме аналогічні функції, отримає у власність майно, транспортні засоби ЛПЕ, не отримавши натомість його боргів. Існує процедура для досягнення такого результату. Яскравим прикладом переформатування підприємства і його подальшої роботи є «Волиньагропостач». Є низка підприємств, які продовжили працювати таким чином, викупивши майнові активи підприємств, які мали борги.
Для реалізації такої процедури щодо ЛПЕ потрібен буде час, але в подальшому це прибере велику статтю витрат, що одразу буде відчутно на інших галузях.
Капітальні ремонти там, де раніше не було дорожнього покриття
Микита Рабан зазначив, що у ремонті доріг та прибудинкових територій депутати певною мірою прив’язані до рішення сесії міськради, у якому закріплений перелік капітальних ремонтів на 2016-2017 роки. Кардинально відхилитися від переліку не можна, а нагальні ремонти доріг та прибудинкових територій, які не увійшли у цей перелік, за можливістю закривають поточними ремонтами. Оскільки закрити все й одразу нереально, невеликий акцент усе ж робиться на центральну частину міста, яка є обличчям Луцька. Водночас не забувають і про околиці та маленькі вулички – депутати реагують на звернення мешканців, тож багато залежить від активності громадян. До переліку прибудинкових територій на 2016-2017 роки вдалося включити декілька дворів, зокрема, на вулиці Шевченка, 88 та 37а.
Заплановано багато робіт, але немає такої кількості підрядників, які могли б за відповідний проміжок часу до кінця року виконати усі роботи. Йдеться про підрядників, які добре зарекомендували себе, вони зараз максимально завантажені і працюють – постійно здають вулиці та двори після ремонтів. Нагадаємо, нещодавно виконувач повноважень міського голови Ігор Поліщук оглянув вулиці, де ніколи раніше не було жодного покриття, а зараз здійснюються ремонти. Жодного гідного кандидата від провладних сил: хто насправді затягує вибори мера Луцька
Щодо майбутніх виборів міського голови, депутат Борис Смаль зауважив, що Верховна Рада отримала вже всі необхідні документи, питання розглянув комітет парламенту, рекомендовану дату визначили 24 вересня. Незадовго до цього опоненти «УКРОПу» дезінформували увесь Луцьк про те, що Ігор Поліщук начебто не хоче подавати документи у Верховну Раду.
Тепер Верховна Рада вже протягом місяця не демонструє поспіху у цьому питанні, навпаки, знаючи, що у липні піде на канікули, не вносить навіть питання у порядок денний. Тому попередні звинувачення були далекими від правди. Насправді правляча у парламенті більшість не має у Луцьку кандидата, який гідно представляв би лучан, тому не хоче голосувати за призначення дати виборів міського голови. Очевидно, очікують, раптом з’явиться кандидат чи діюча міська влада не впорається і тоді буде краща ситуація для призначення виборів. Щодо першого пункту, депутат бажає опонентам знайти кандидата, а щодо другого зазначає, що на таке сподіватися не варто.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 2
![](/public/images/user_no_foto.png?1724527222)
Жителі
Показати IP
26 Червня 2017 22:38
Форматуй, не форматуй, а смердить і далі. Чим далі, тим сильніше.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724527222)
User
Показати IP
27 Червня 2017 13:50
Так хто нарешті буде кандидатом у мери від "Континіуму"? Щось довго інтрига триває. А між іншим непогано було би вже розпочинати передвиборчу кампанію, а то час минає.
«Першим ділом викопаю мамі картоплю»: волинський нацгвардієць про повернення з фронту
Сьогодні 22:12
Сьогодні 22:12
«Незалежні. Вільні. Нескорені»: на Театральному майдані в Луцьку – благодійний концерт
Сьогодні 21:44
Сьогодні 21:44
Рідним полеглих воїнів з Любешівщини вручили їхні нагороди
Сьогодні 20:48
Сьогодні 20:48
Лежала на підлозі й не могла підвестися: в Нововолинську рятувальники визволили пенсіонерку із зачиненої квартири
Сьогодні 19:24
Сьогодні 19:24
Уродженець РФ із фальшивими документами хотів проїхати через «Устилуг»: отримав штраф у 51 тисячу![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 18:56
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 18:56
У Нововолинську рідним загиблих Героїв вручили їхні ордени
Сьогодні 18:28
Сьогодні 18:28
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.