Скільки українці платять державі і за що
![](/files/news/2016/02-06/178791/grishi.jpg)
Жодна з державних послуг в Україні не є безкоштовною, за все ми платимо зі своєї кишені, - інформує Від і До.
Кожен українець постійно чує, що саме він утримує державу. Таку категорію називають платниками податків. Але практично ніхто не задумується, а скільки ж кожен з нас насправді віддає грошей державі.
Кожна людина платить податки, але багато хто про це не підозрює. Навіть якщо ви ніколи власноруч не відносили грошей у бюджет, все одно поповнюєте скарбницю щоразу, коли отримуєте зарплату чи купуєте щось у магазині.
Щоб з’ясувати, скільки ж ми віддаємо до державної скарбнички, економісти створили своєрідний лічильник в інтернеті – «Ціна держави» (cost.ua). Вказавши місячні доходи, можна дізнатися, скільки сплачуєте податків на рік та на що ці гроші витрачають. І ще цей рахунок показує, що жодна з державних послуг не є безкоштовною — ні освіта, ні медицина, ні охорона порядку.
Якщо людина заробляє 3400 гривень на місяць, то так званий чистий її дохід становить 34 тисячі гривень. Якщо витрачати на товари та послуги більшу частину прибутку (наприклад, 3 тисячі щомісяця), то податків доведеться сплатити на майже 27,5 тисячі гривень.
- У цьому лічильнику розписано, куди мають піти податки, а не як вони стягуються. Тобто аналітики «Ціни держави» розробили такий собі лічильник, який демонструє, як витрачаються зібрані з людини кошти, на що вони ідуть чи мали би піти, - каже економіст, голова Чернівецького осередку європейських студій Володимир Козменко. - Йдеться саме про податки, які людина сплачує, купуючи відповідні товари та послуги, і які уже закладені в їхні ціни.
Звісно, якщо людина отримує зарплату «у конверті», то сплачує менше податків. Переважно лише непрямі платежі – які закладені у ціну товарів та послуг.
Якщо ж ви працюєте офіційно, з вас утримують усі податки і витрачаєте практично усі гроші на товари та послуги, то з середньої зарплати 3,4 тисячі на місяць ви сплачуєте за рік 11,1 тисячі – єдиного соціального внеску, 9,8 тисячі – ПДФО, 6,8 тисячі – ПДВ та майже 600 гривень – ввізне мито.
- У нашій структурі витрат соціальна складова становить понад 50%. Це офіційно. У розвинених країнах вона становить 10-15% від загальних доходів, - вважає кандидат економічних наук, доцент кафедри фінансів та кредиту Євген Ткач. – Тобто ми більшу частину доходів витрачаємо на продукти харчування, комунальні платежі, ліки тощо. Натомість у розвинених країнах на відпочинок витрачається від 10 до 20% доходів.
Отже кожна послуга у нашій державі платна. Усе, що утримується з наших доходів чи витрат, йде на забезпечення різних сфер – від медицини і освіти до забезпечення відсотків за запозиченнями.
Натомість ми отримуємо послуги надзвичайно низької якості, або взагалі не отримуємо їх, змушені платити у лікарнях, школах, низькі пенсії, погане соціальне забезпечення. Але змушені утримувати чималий чиновницький апарат.
Думка експерта
Євген Ткач, кандидат економічних наук, доцент кафедри фінансів та кредиту
З отриманої зарплати ми сплачуємо податок із доходів фізичних осіб, єдиний соціальний внесок тощо. Усі ці гроші спрямовуються на фінансування різних галузей. Але якщо за кордоном люди сплачують податки, то вимагають належну якість послуг. У нас все навпаки.
Наша ментальність абсолютно інша – ми не цікавимося, куди спрямовують наші гроші.
Окрім податків та зборів із доходів, ми, купуючи товари та послуги, сплачуємо ПДВ, акциз на пальне. Але куди йдуть ці гроші і на які цілі, не знаємо. Ніхто не показує структури витрат.
Водночас держава не спрямовує грошей на економічний розвиток. Тобто якщо ці видатки передбачені, вони витрачаються нераціонально.
Наприклад, держава виділяє на соціальний проект (будівництво доріг) мільярд гривень. Цей мільярд, якщо його правильно використовувати, створює робочі місця і нові гроші. Адже потрібно купити будівельні матеріали, ресурси, пальне тощо. Це спричиняє новий етап витрат – на сировину, робочі ресурси тощо. Тобто відбувається розвиток економіки.
У нас навпаки, економіку намагаються стимулювати підвищенням зарплат та пенсій. Збільшивши доходи, нібито стимулюється економіка та зростає купівельна спроможність. Це лише частково так. Але не потрібно забувати, що люди тоді купують товари переважно імпортні, іноземного виробництва, які завозять за валюту.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Кожен українець постійно чує, що саме він утримує державу. Таку категорію називають платниками податків. Але практично ніхто не задумується, а скільки ж кожен з нас насправді віддає грошей державі.
Кожна людина платить податки, але багато хто про це не підозрює. Навіть якщо ви ніколи власноруч не відносили грошей у бюджет, все одно поповнюєте скарбницю щоразу, коли отримуєте зарплату чи купуєте щось у магазині.
Щоб з’ясувати, скільки ж ми віддаємо до державної скарбнички, економісти створили своєрідний лічильник в інтернеті – «Ціна держави» (cost.ua). Вказавши місячні доходи, можна дізнатися, скільки сплачуєте податків на рік та на що ці гроші витрачають. І ще цей рахунок показує, що жодна з державних послуг не є безкоштовною — ні освіта, ні медицина, ні охорона порядку.
Якщо людина заробляє 3400 гривень на місяць, то так званий чистий її дохід становить 34 тисячі гривень. Якщо витрачати на товари та послуги більшу частину прибутку (наприклад, 3 тисячі щомісяця), то податків доведеться сплатити на майже 27,5 тисячі гривень.
- У цьому лічильнику розписано, куди мають піти податки, а не як вони стягуються. Тобто аналітики «Ціни держави» розробили такий собі лічильник, який демонструє, як витрачаються зібрані з людини кошти, на що вони ідуть чи мали би піти, - каже економіст, голова Чернівецького осередку європейських студій Володимир Козменко. - Йдеться саме про податки, які людина сплачує, купуючи відповідні товари та послуги, і які уже закладені в їхні ціни.
Звісно, якщо людина отримує зарплату «у конверті», то сплачує менше податків. Переважно лише непрямі платежі – які закладені у ціну товарів та послуг.
Якщо ж ви працюєте офіційно, з вас утримують усі податки і витрачаєте практично усі гроші на товари та послуги, то з середньої зарплати 3,4 тисячі на місяць ви сплачуєте за рік 11,1 тисячі – єдиного соціального внеску, 9,8 тисячі – ПДФО, 6,8 тисячі – ПДВ та майже 600 гривень – ввізне мито.
- У нашій структурі витрат соціальна складова становить понад 50%. Це офіційно. У розвинених країнах вона становить 10-15% від загальних доходів, - вважає кандидат економічних наук, доцент кафедри фінансів та кредиту Євген Ткач. – Тобто ми більшу частину доходів витрачаємо на продукти харчування, комунальні платежі, ліки тощо. Натомість у розвинених країнах на відпочинок витрачається від 10 до 20% доходів.
Отже кожна послуга у нашій державі платна. Усе, що утримується з наших доходів чи витрат, йде на забезпечення різних сфер – від медицини і освіти до забезпечення відсотків за запозиченнями.
Натомість ми отримуємо послуги надзвичайно низької якості, або взагалі не отримуємо їх, змушені платити у лікарнях, школах, низькі пенсії, погане соціальне забезпечення. Але змушені утримувати чималий чиновницький апарат.
Думка експерта
Євген Ткач, кандидат економічних наук, доцент кафедри фінансів та кредиту
З отриманої зарплати ми сплачуємо податок із доходів фізичних осіб, єдиний соціальний внесок тощо. Усі ці гроші спрямовуються на фінансування різних галузей. Але якщо за кордоном люди сплачують податки, то вимагають належну якість послуг. У нас все навпаки.
Наша ментальність абсолютно інша – ми не цікавимося, куди спрямовують наші гроші.
Окрім податків та зборів із доходів, ми, купуючи товари та послуги, сплачуємо ПДВ, акциз на пальне. Але куди йдуть ці гроші і на які цілі, не знаємо. Ніхто не показує структури витрат.
Водночас держава не спрямовує грошей на економічний розвиток. Тобто якщо ці видатки передбачені, вони витрачаються нераціонально.
Наприклад, держава виділяє на соціальний проект (будівництво доріг) мільярд гривень. Цей мільярд, якщо його правильно використовувати, створює робочі місця і нові гроші. Адже потрібно купити будівельні матеріали, ресурси, пальне тощо. Це спричиняє новий етап витрат – на сировину, робочі ресурси тощо. Тобто відбувається розвиток економіки.
У нас навпаки, економіку намагаються стимулювати підвищенням зарплат та пенсій. Збільшивши доходи, нібито стимулюється економіка та зростає купівельна спроможність. Це лише частково так. Але не потрібно забувати, що люди тоді купують товари переважно імпортні, іноземного виробництва, які завозять за валюту.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 3
![](/public/images/user_no_foto.png?1725326864)
Анонім
Показати IP
6 Лютого 2016 23:05
держава не створює умови для розвитку економіки. податки драконівські. так, із 1200 гривень доходу підприємець платить 200 гривень податку на додану вартість, 347 гривень єдиного соціального внеску (ЄСВ) та 150 гривень податку з доходу фізичних осіб (ПДФО). всього - 697 гривень (58,1 %). крім того, повинен сплатити авансові платежі - 347 грн ЄСВ та 150 грн ПДФО - разом ще 41,4 %. 58,1 + 41,4 = 99,5%. отже, за перший рік роботи підприємець залишає собі 0,5% доходу, далі - 42% доходу. неоподатковуваний мінімум становить 17 грн. (0,68 долара США.)
жодних преференцій, жодних стимулів для розвитку бізнесу, суцільні заборони, законодавство, яке постійно міняється, проблеми із електронною звітністю (а потім - штрафи)
ЯКИЙ ДЕ"ІЛ буде платити податки у цій довбанутій державі ?
![](/public/images/user_no_foto.png?1725326864)
Читач до Анонім
Показати IP
6 Лютого 2016 23:38
Тільки насправді виходить інше, за рік два купляють нові квартири, 3-4 роки нові маєтки Ще й соціальні допомоги отримують
![](/public/images/user_no_foto.png?1725326864)
Анонім до Читач
Показати IP
7 Лютого 2016 10:50
повір, що це далеко не легальний бізнес. зазвичай - простий дерибан бюджету
Гинуть на сонці: зоологи відкрили новий вид амеб-вампірів
Сьогодні 00:31
Сьогодні 00:31
Пожежі в лісах Амазонки досягли 14-річного максимуму
Сьогодні 00:14
Сьогодні 00:14
3 вересня: свята, події, факти. День хмарочоса, компанія Sony почала випуск транзисторних радіоприймачів![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 00:00
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 00:00
На околиці Луцька горіли майже 3 гектари трави
2 Вересня 2024 23:38
2 Вересня 2024 23:38
Завтра на Волині попрощаються з Героєм Іваном Баришевим
2 Вересня 2024 23:18
2 Вересня 2024 23:18
Заховав між речами пасажирів: водій рейсового автобуса хотів провезти 60 смартфонів на Волинь
2 Вересня 2024 23:00
2 Вересня 2024 23:00
Можна втратити квартиру: за що будуть штрафувати ухилянтів з вересня
2 Вересня 2024 22:40
2 Вересня 2024 22:40
Серпень 2024-го став третім найтеплішим на Волині за час спостережень
2 Вересня 2024 22:20
2 Вересня 2024 22:20
На Волині провели в останню дорогу воїна Олександра Цюпяшука
2 Вересня 2024 22:01
2 Вересня 2024 22:01
БК «Старий Луцьк» – срібний призер фінального етапу Кубка України з баскетболу 3х3
2 Вересня 2024 21:42
2 Вересня 2024 21:42
У Волинському медінституті прийняли в студенти 300 першокурсників. Фото
2 Вересня 2024 21:21
2 Вересня 2024 21:21
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.