Володимир В’ятрович у Луцьку: «Польща аж надто зациклилася на минулому»
Історик, публіцист, голова Українського інституту національної пам’яті Володимир В’ятрович представив у Луцьку 29 листопада свою нову книгу - «За лаштунками Волині-43». Зустріч відбулася у книгарні «Є». Книга вийшла друком у «Клубі Сімейного Дозвілля» спільно з Центром досліджень визвольного руху. Зі слів автора, ця книжка – чи не перша спроба науково-популярного викладення історії польсько-українського конфлікту середини минулого століття. Автор пропонує поглянути на події 1943 року на Волині у контексті історії двох народів до, під час та після Другої світової війни.
В основі дослідження – свідчення безпосередніх учасників подій, документи українського та польського підпілля, Армії Крайової та УПА, що були головними дійовими особами трагедії, яка тривала не один рік.Хто ховався й далі ховається за лаштунками цих подій? Хто отримує політичні дивіденди з історії протистояння двох найчисленніших європейських народів, що виборювали свою державність під владою імперій?
Читач отримає можливість сформувати власну думку про події не на основі медійних повідомлень чи політичних спекуляцій, а за допомогою фактів і документів, а також аналізу сучасних політичних та інформаційних кампаній.«Справді, на Волині особливо влітку того 1943-го, жертвами були здебільшого поляки. Але по-іншому було на Холмщині попереднього 1942-го і наступного 1944-го, по-іншому було в Галичині того ж 1944-го чи в Надсянні та Лемківщині протягом 1945-1947 рр. Ширший географічний і хронологічний контекст показує, що і українці, і поляки були водночас серед тих, кого вбивали, і тих, хто чинили вбивства. Тому зробити поділ між катами і їхніми жертвами за національною ознакою не вдасться», – наголосив В’ятрович.
Погляд на події на Волині 1943 року як частину другої польсько-української війни набуває дедалі більшої популярності в українській історіографії. Натомість у польській історіографії та політиці укріплюється риторика про геноцид проти польського народу.
«Сьогодні, як і понад 70 років тому, чварами між українцями і поляками намагається скористатись третя сторона, яка є за лаштунками Волині. Знову ця третя сторона та сама – Росія. Як і тоді, вона є головною загрозою і для України, і для Польщі. Тому для нас така важлива співпраця між двома країнами у пізнанні спільного важкого минулого», – каже Володимир В’ятрович.На думку автора, важливо вести діалог на основі документів, а не лише на основі свідчень очевидців, які дуже різняться між собою, як це часто було до цього. Адже незнання українцями своєї історії використовується не лише Росією, а й Польщею, де зараз дуже активно розгортається інформаційна кампанія.
«Єдиний позитивний наслідок українсько-польського протистояння – зацікавлення українців цією проблемою. Вперше цю книгу я презентував у Харкові. Ще кілька років тому у цьому місті про українсько-польський конфлікт було дуже важко говорити. Адже харків’янам це було нецікаво. Вони казали, що це ваші галицько-волинські проблеми. Мовляв, розбирайтеся собі самі з поляками, ми не маємо до цього жодного стосунку. Зараз ситуація дуже змінилася. Є розуміння того, що це проблема невід’ємна від нашої історії. І я з цього тішуся», – наголосив історик.
На його думку, дуже важливо, аби дискусії, які стосуються цієї теми, відбувалися на історичному майданчику.
«Якщо в цих дискусіях будуть брати участь політики, то українці ще більше сваритимуться з поляками. Надіюся, що згодом зможемо зробити головними речниками цієї теми істориків, а не політиків», – каже В’ятрович.
Історик наголосив, що багато українських істориків вважають, що вони нічого невинні українському суспільству й не хочуть пояснювати та співпрацювати з медіа.
«Снобізм українських істориків – це хвороба. Ця проблема особливо стосується істориків старшого та середнього віку. Серед молоді значно більше науковців, які готові пояснювати та співпрацювати. Якщо ми цього не робитимемо, то це робитимуть фейкові експерти», – переконаний він.
На думку Володимира В’ятровича, проблема таблоїдизації історії – не лише польська, а й українська.
«Треба розуміти, що таблоїдизації в українських медіа на цю тему менше, але вона є. Адже в Польщі про це набагато більше пишуть. Польське суспільство більше цікавиться історією, ніж українське. Мені здається, що Польща вже аж надто зациклилася на минулому. Там історичні дискусії є чи не в усіх сферах життя», – переконаний історик.
З його слів, в тому, що діалог щодо українсько-польського конфлікту переріс в польський монолог, є вина українців. Адже рівень досліджень між українцями та поляками цієї проблематики був несиметричним.
«Ще в кінці 90-років мене вразив рівень готовності польських істориків. Вони виступали на конференціях й посилалися на архівні документи, які вони опрацювали, а українські історики – на перевидані діаспорні видання, – каже науковець. – Звісно, що це було не так цікаво. Ще двадцять років після проголошення незалежності українські історики не мали доступу до архівів. Ми не мали можливості на рівні працювати з польськими науковцями. Тільки тепер, завдяки ухваленому закону про доступ до архівів спецслужб, почалися зміни. Це й призвело до того, що польські історики висували певні гіпотези, які не можна було перевірити і вони ставали аксіомою.
Наприклад, цифра сто тисяч зараз стала каноном, однак, вона ні на що не опирається, нема таких джерел. Ця асиметрія призвела до того, що тема українсько-польського конфлікту почала набувати з польського боку догматичного характеру».
Володимир В’ятрович розповідає, коли у 2012 році вийшло перше видання його книги «Друга українсько-польська війна», то його звинувачували в тому, що він ревізіоніст. Бо ставить під сумнів все, що було сказано дотепер.
«Так, ставив і ставлю, бо працював з документами, з якими ані українські, ані польські історики не працювали. Зараз у нас є дуже багато нових матеріалів, які поставлять під сумнів канонічні тези польської історіографії. Ми бачимо з польського боку якусь таку захисну реакцію, мовляв, вже усе дослідили і не треба нічого нового досліджувати, а все нове, що буде з’являтися – ревізіонізм. Це підхопили польські політики. Переконаний, що активізація цієї теми на польському політикумі, рішення сейму і все інше, – робиться для того, аби не відбулося жодних змін, які поставили б під сумнів те, що напрацювали польські науковці. Може, навіть нині польський сейм буде розглядати питання про введення кримінальної відповідальності від одного до трьох років за заперечення геноциду», – каже В’ятрович.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
В основі дослідження – свідчення безпосередніх учасників подій, документи українського та польського підпілля, Армії Крайової та УПА, що були головними дійовими особами трагедії, яка тривала не один рік.Хто ховався й далі ховається за лаштунками цих подій? Хто отримує політичні дивіденди з історії протистояння двох найчисленніших європейських народів, що виборювали свою державність під владою імперій?
Читач отримає можливість сформувати власну думку про події не на основі медійних повідомлень чи політичних спекуляцій, а за допомогою фактів і документів, а також аналізу сучасних політичних та інформаційних кампаній.«Справді, на Волині особливо влітку того 1943-го, жертвами були здебільшого поляки. Але по-іншому було на Холмщині попереднього 1942-го і наступного 1944-го, по-іншому було в Галичині того ж 1944-го чи в Надсянні та Лемківщині протягом 1945-1947 рр. Ширший географічний і хронологічний контекст показує, що і українці, і поляки були водночас серед тих, кого вбивали, і тих, хто чинили вбивства. Тому зробити поділ між катами і їхніми жертвами за національною ознакою не вдасться», – наголосив В’ятрович.
Погляд на події на Волині 1943 року як частину другої польсько-української війни набуває дедалі більшої популярності в українській історіографії. Натомість у польській історіографії та політиці укріплюється риторика про геноцид проти польського народу.
«Сьогодні, як і понад 70 років тому, чварами між українцями і поляками намагається скористатись третя сторона, яка є за лаштунками Волині. Знову ця третя сторона та сама – Росія. Як і тоді, вона є головною загрозою і для України, і для Польщі. Тому для нас така важлива співпраця між двома країнами у пізнанні спільного важкого минулого», – каже Володимир В’ятрович.На думку автора, важливо вести діалог на основі документів, а не лише на основі свідчень очевидців, які дуже різняться між собою, як це часто було до цього. Адже незнання українцями своєї історії використовується не лише Росією, а й Польщею, де зараз дуже активно розгортається інформаційна кампанія.
«Єдиний позитивний наслідок українсько-польського протистояння – зацікавлення українців цією проблемою. Вперше цю книгу я презентував у Харкові. Ще кілька років тому у цьому місті про українсько-польський конфлікт було дуже важко говорити. Адже харків’янам це було нецікаво. Вони казали, що це ваші галицько-волинські проблеми. Мовляв, розбирайтеся собі самі з поляками, ми не маємо до цього жодного стосунку. Зараз ситуація дуже змінилася. Є розуміння того, що це проблема невід’ємна від нашої історії. І я з цього тішуся», – наголосив історик.
На його думку, дуже важливо, аби дискусії, які стосуються цієї теми, відбувалися на історичному майданчику.
«Якщо в цих дискусіях будуть брати участь політики, то українці ще більше сваритимуться з поляками. Надіюся, що згодом зможемо зробити головними речниками цієї теми істориків, а не політиків», – каже В’ятрович.
Історик наголосив, що багато українських істориків вважають, що вони нічого невинні українському суспільству й не хочуть пояснювати та співпрацювати з медіа.
«Снобізм українських істориків – це хвороба. Ця проблема особливо стосується істориків старшого та середнього віку. Серед молоді значно більше науковців, які готові пояснювати та співпрацювати. Якщо ми цього не робитимемо, то це робитимуть фейкові експерти», – переконаний він.
На думку Володимира В’ятровича, проблема таблоїдизації історії – не лише польська, а й українська.
«Треба розуміти, що таблоїдизації в українських медіа на цю тему менше, але вона є. Адже в Польщі про це набагато більше пишуть. Польське суспільство більше цікавиться історією, ніж українське. Мені здається, що Польща вже аж надто зациклилася на минулому. Там історичні дискусії є чи не в усіх сферах життя», – переконаний історик.
З його слів, в тому, що діалог щодо українсько-польського конфлікту переріс в польський монолог, є вина українців. Адже рівень досліджень між українцями та поляками цієї проблематики був несиметричним.
«Ще в кінці 90-років мене вразив рівень готовності польських істориків. Вони виступали на конференціях й посилалися на архівні документи, які вони опрацювали, а українські історики – на перевидані діаспорні видання, – каже науковець. – Звісно, що це було не так цікаво. Ще двадцять років після проголошення незалежності українські історики не мали доступу до архівів. Ми не мали можливості на рівні працювати з польськими науковцями. Тільки тепер, завдяки ухваленому закону про доступ до архівів спецслужб, почалися зміни. Це й призвело до того, що польські історики висували певні гіпотези, які не можна було перевірити і вони ставали аксіомою.
Наприклад, цифра сто тисяч зараз стала каноном, однак, вона ні на що не опирається, нема таких джерел. Ця асиметрія призвела до того, що тема українсько-польського конфлікту почала набувати з польського боку догматичного характеру».
Володимир В’ятрович розповідає, коли у 2012 році вийшло перше видання його книги «Друга українсько-польська війна», то його звинувачували в тому, що він ревізіоніст. Бо ставить під сумнів все, що було сказано дотепер.
«Так, ставив і ставлю, бо працював з документами, з якими ані українські, ані польські історики не працювали. Зараз у нас є дуже багато нових матеріалів, які поставлять під сумнів канонічні тези польської історіографії. Ми бачимо з польського боку якусь таку захисну реакцію, мовляв, вже усе дослідили і не треба нічого нового досліджувати, а все нове, що буде з’являтися – ревізіонізм. Це підхопили польські політики. Переконаний, що активізація цієї теми на польському політикумі, рішення сейму і все інше, – робиться для того, аби не відбулося жодних змін, які поставили б під сумнів те, що напрацювали польські науковці. Може, навіть нині польський сейм буде розглядати питання про введення кримінальної відповідальності від одного до трьох років за заперечення геноциду», – каже В’ятрович.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 8
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
Тверезій розум
Показати IP
29 Листопада 2016 15:10
Але пан В'ятрович якось сам не помічає своєї однобокості, частенько фейковості своїх досліджень. Це що то відомий шанувальник перекручування архівних даних, а також видьоргування окремих фактів, котрі підходять тільки йому, так це вже довелі історики з усього світу. і дуже вже полюбляє пан історик усю вину валити на "Путіна", тобто Росію, це вже надридає. Просто з самого початку перечитування дослідженнь знаєшь винуватців з подачі пана Володимира.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
нелучанин до Тверезій розум
Показати IP
29 Листопада 2016 16:40
а ви вважаєте, що ваше голослівне балабольство більш переконливе ? попрацюйте з архівними матеріалами, опублікуйте результати ваших досліджень, от тоді подискутуємо
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
Тверезій розум
Показати IP
29 Листопада 2016 18:18
Якщо Ви таке заявляєтее, це означає, що Ви не хочете бачити того, що відбувається зараз в Україні, де пан В'ятрович очолює інтитут національної пам'яті і саме він перекручує історію України і насаджує всім українцям свою "правильну" історію. Історію, де Шухевич -герой, а генерал Ватутін, якій звільняв Київ від фашистів -ворог.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
нелучанин до Тверезій розум
Показати IP
29 Листопада 2016 21:43
у вас просто зашорений постсовдепівський погляд на історію, який не відповідає історичним фактам.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
Тверезій розум до нелучанин
Показати IP
30 Листопада 2016 08:28
Не робіть з себе істину в останній інстанції. І подивіться своїм, безумовно ще більш зашореним оком навкруги і пошукайте в цій країні , де до влади дорвалися ось такі В'ятровичи, свободу слова, думки і спробуйте щось таке написати проти "генеральной линии партии"-нової, правлячої, а тоді, коли рожеві окуляри знімете, тоді з вами можна буде про щось говорити.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
нелучанин до Тверезій розум
Показати IP
30 Листопада 2016 10:13
чиє би мичало. чи може свобода слова була за совдепії ? та в ті часи ви б навіть слово сказати не встигли - поїхали б на колиму. і вистачить понти ганяти. маєте аргументи - скажіть, а не балабоньте
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
Тверезій розум до нелучанин
Показати IP
30 Листопада 2016 10:45
Розмова сліпого з глухим, на жаль....Такі як Ви ніколи не згодитесь, що самі є тим самим совком у новому форматі, котрий вірить новим міфотворцям типа В'ятровича. Історія В'ятровича це просто нове підгрунтя для зомбування українців у плані ідеології проекту "Антиросія". Розмова з Вами завершена.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724275320)
нелучанин до Тверезій розум
Показати IP
30 Листопада 2016 16:33
було б з ким говорити
Чому люди бувають злі й дратівливі, коли голодні
Сьогодні 00:17
Сьогодні 00:17
22 серпня: свята, події, факти. Міжнародний день фольклору та День пам’яті загиблих правоохоронців в Україні
Сьогодні 00:00
Сьогодні 00:00
Світові ціни на цукор впали до мінімуму 2022 року: причина
21 Серпня 2024 23:38
21 Серпня 2024 23:38
«Укрпошта» доставлятиме закордонні паспорти по всьому світу за $6
21 Серпня 2024 23:18
21 Серпня 2024 23:18
У Німеччині словник поповнили 3000 нових слів, зокрема – «війна в Україні»
21 Серпня 2024 23:00
21 Серпня 2024 23:00
Оскароносний фільм «20 днів у Маріуполі» здобув нагороду на Septimius Awards
21 Серпня 2024 22:39
21 Серпня 2024 22:39
«Все буде UA!». «Укрпошта» випустить нову марку до 33-річчя Незалежності
21 Серпня 2024 22:20
21 Серпня 2024 22:20
Щоденна традиція: Луцька міськрада передала військовим чергову партію обладнання
21 Серпня 2024 22:00
21 Серпня 2024 22:00
Угорщина посилила вимоги для біженців з України
21 Серпня 2024 21:40
21 Серпня 2024 21:40
На Волині врятували коня, який провалився у вигрібну яму
21 Серпня 2024 21:21
21 Серпня 2024 21:21
На Донеччині загинув 19-річний волинянин Валентин Антонюк
21 Серпня 2024 21:01
21 Серпня 2024 21:01
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.