Лучан запрошують на зустріч із творцем унікального «Кобзаря»
![](/resize/450x333/r/files/news/2016/05-06/188321/222.jpg)
Лучан та гостей міста запрошують на зустріч із творцем унікального вишитого «Кобзаря».
Про це повідомляють на сайті Волинського краєзнавчого музею.
У Шевченківській світлиці Миколи Куделі Волинського краєзнавчого музею виставили унікальну книгу – вишитий «Кобзар» Тараса Шевченка, виконаний рівненською майстринею Оленою Медведєвою, зустріч із якою відбудеться 10 травня о 12.00 годині.
У невичерпній спадщині духовної культури нашого народу є особлива, винятково важлива її частина – вишивка. Це класичний вид українського народного мистецтва, що розкриває невичерпне багатство творчих сил народу, його незрівнянний хист.
Тарасу Шевченку, який народився та виріс в українському селі, а після закінчення Петербурзької академії мистецтв жив і працював в Україні, добре було знайоме це рукотворне мистецтво.
Працюючи на посаді художника Київської археографічної комісії, Тарас Григорович багато подорожував Україною: побував у Київській та Чернігівській губерніях, їздив на Волинь і Поділля. Шевченко не раз відвідував село Качанівка на Чернігівщині, що відоме як один із центрів вишивки в Україні.
Творчість Тараса Шевченка наскрізь пронизана любов’ю до народу, увагою до його побуту. Етнографічна реальність України XIX століття – органічне тло творчої спадщини поета. Відчутною є увага Тараса Григоровича до вишивки, як глибоко символічного національного атрибуту. Варто згадати ключовий образ «шитої шовками хустини» у поезіях «Хустина», «У неділю не гуляла...» чи вишитої сорочки як основного компонента народного одягу у поемі «Княжна», чи опис традиційного пов’язування старост рушниками під час сватання у драмі «Назар Стодоля», на офортах «Старости», «Приятелі».
Українська вишивка – це «молитва без слів». Тому поява вишитого «Кобзаря» є даниною святій народній пам’яті українського генія і самому мистецтву вишивки, яке жило і плекалося на нашій землі.
Ідея створити такий своєрідний «Кобзар» народилася на Рівненській землі, дорогами якої пройшов Тарас Шевченко восени 1846 року, коли добирався до Почаївської лаври. На землі, де свято і щиро шанують Шевченкове слово, де створено Пересопницьке Євангеліє і надруковано Острозьку Біблію, де весна починається з Шевченка.
За основу цього проекту взяли перше видання «Кобзаря» 1840 року. Видання, з якого почався шлях Шевченкового слова до читача.
За допомогою техніки вишивки (стебнівки) відтворили тексти восьми (без скорочень) поетичних творів: «Думи мої», «Перебендя», «Катерина», «Тополя», «Думка» («Нащо мені чорні брови»), «До Основ’яненка», «Іван Підкова», «Тарасова ніч». Біля назв творів подали авторські присвяти.
Вишиті тексти «Кобзаря» доповнили ілюстраціями. Так, відтворили шість малярських творів самого Тараса Шевченка, які належать до періоду його ранньої творчості.
Ілюстрація «Звільнення апостола Петра з темниці» – це робота, біблійний мотив якої перегукується з найбільшою подією в житті Шевченка – звільненням його з кріпацтва у 1838 році.
«Тополя» Тараса Шевченка є ілюстрацією до однойменної поеми, яка присвячена Парасці Петровській, сестрі товариша Петра Петровського. Саме ця юна і вродлива дівчина стала прототипом головної героїні поеми «Тополя».
Акварель «Циганка-ворожка» – особлива в мистецькій долі Тараса Шевченка. У 1841 році він одержав за неї від ради академії мистецтв срібну медаль другого ступеня; того ж року виставляв цю роботу на академічній виставці в Петербурзі.
Олійний автопортрет, час виконання якого збігається з публікацією «Кобзаря», вражає молодістю Тараса Григоровича.
Ілюстрацію «Бандурист» Шевченко виконав у 1843 році під час першого приїзду на Україну. Образ бандуриста наскрізний і символічний у творчій спадщині Кобзаря.
Безперечно, поза увагою не могла залишитися картина Тараса Шевченка «Катерина». Створена вона за мотивом однойменної поеми, найбільшого за обсягом твору, надрукованого у «Кобзарі» 1840 року. Художній образ скривдженої долею дівчини є своєрідним символом долі поета, долі цілої України.
Уся робота - повністю ручна: друковані шрифти вишиті стебнівкою, а Шевченкові картини – хрестиком.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Про це повідомляють на сайті Волинського краєзнавчого музею.
У Шевченківській світлиці Миколи Куделі Волинського краєзнавчого музею виставили унікальну книгу – вишитий «Кобзар» Тараса Шевченка, виконаний рівненською майстринею Оленою Медведєвою, зустріч із якою відбудеться 10 травня о 12.00 годині.
У невичерпній спадщині духовної культури нашого народу є особлива, винятково важлива її частина – вишивка. Це класичний вид українського народного мистецтва, що розкриває невичерпне багатство творчих сил народу, його незрівнянний хист.
Тарасу Шевченку, який народився та виріс в українському селі, а після закінчення Петербурзької академії мистецтв жив і працював в Україні, добре було знайоме це рукотворне мистецтво.
Працюючи на посаді художника Київської археографічної комісії, Тарас Григорович багато подорожував Україною: побував у Київській та Чернігівській губерніях, їздив на Волинь і Поділля. Шевченко не раз відвідував село Качанівка на Чернігівщині, що відоме як один із центрів вишивки в Україні.
Творчість Тараса Шевченка наскрізь пронизана любов’ю до народу, увагою до його побуту. Етнографічна реальність України XIX століття – органічне тло творчої спадщини поета. Відчутною є увага Тараса Григоровича до вишивки, як глибоко символічного національного атрибуту. Варто згадати ключовий образ «шитої шовками хустини» у поезіях «Хустина», «У неділю не гуляла...» чи вишитої сорочки як основного компонента народного одягу у поемі «Княжна», чи опис традиційного пов’язування старост рушниками під час сватання у драмі «Назар Стодоля», на офортах «Старости», «Приятелі».
Українська вишивка – це «молитва без слів». Тому поява вишитого «Кобзаря» є даниною святій народній пам’яті українського генія і самому мистецтву вишивки, яке жило і плекалося на нашій землі.
Ідея створити такий своєрідний «Кобзар» народилася на Рівненській землі, дорогами якої пройшов Тарас Шевченко восени 1846 року, коли добирався до Почаївської лаври. На землі, де свято і щиро шанують Шевченкове слово, де створено Пересопницьке Євангеліє і надруковано Острозьку Біблію, де весна починається з Шевченка.
За основу цього проекту взяли перше видання «Кобзаря» 1840 року. Видання, з якого почався шлях Шевченкового слова до читача.
За допомогою техніки вишивки (стебнівки) відтворили тексти восьми (без скорочень) поетичних творів: «Думи мої», «Перебендя», «Катерина», «Тополя», «Думка» («Нащо мені чорні брови»), «До Основ’яненка», «Іван Підкова», «Тарасова ніч». Біля назв творів подали авторські присвяти.
Вишиті тексти «Кобзаря» доповнили ілюстраціями. Так, відтворили шість малярських творів самого Тараса Шевченка, які належать до періоду його ранньої творчості.
Ілюстрація «Звільнення апостола Петра з темниці» – це робота, біблійний мотив якої перегукується з найбільшою подією в житті Шевченка – звільненням його з кріпацтва у 1838 році.
«Тополя» Тараса Шевченка є ілюстрацією до однойменної поеми, яка присвячена Парасці Петровській, сестрі товариша Петра Петровського. Саме ця юна і вродлива дівчина стала прототипом головної героїні поеми «Тополя».
Акварель «Циганка-ворожка» – особлива в мистецькій долі Тараса Шевченка. У 1841 році він одержав за неї від ради академії мистецтв срібну медаль другого ступеня; того ж року виставляв цю роботу на академічній виставці в Петербурзі.
Олійний автопортрет, час виконання якого збігається з публікацією «Кобзаря», вражає молодістю Тараса Григоровича.
Ілюстрацію «Бандурист» Шевченко виконав у 1843 році під час першого приїзду на Україну. Образ бандуриста наскрізний і символічний у творчій спадщині Кобзаря.
Безперечно, поза увагою не могла залишитися картина Тараса Шевченка «Катерина». Створена вона за мотивом однойменної поеми, найбільшого за обсягом твору, надрукованого у «Кобзарі» 1840 року. Художній образ скривдженої долею дівчини є своєрідним символом долі поета, долі цілої України.
Уся робота - повністю ручна: друковані шрифти вишиті стебнівкою, а Шевченкові картини – хрестиком.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
«Люблю ставити пацанів на ноги»: волинянин після поранення й ампутації протезує воїнів
Сьогодні 15:37
Сьогодні 15:37
Росіяни завдали 10 ударів по Харкову, десятки постраждалих, серед них – діти та медики
Сьогодні 15:09
Сьогодні 15:09
Вилучили автомобіль та стягнули 40 тисяч: у Луцьку на Набережній водій їздив без прав![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 14:41
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 14:41
Чоловіка затримали на «Ягодині» з підробленими паперами про непридатність і посадили на рік
Сьогодні 13:45
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 13:45
Небесна «Акула» – навідник «Хаймарсів»: вітчизняна розробка, яка наближає нашу перемогу
Сьогодні 13:17
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 13:17
На Волині горіли торф, стерня, суха трава й чагарники
Сьогодні 11:53
Сьогодні 11:53
Рекордна кількість БПЛА атакувала 15 областей Росії
Сьогодні 11:25
Сьогодні 11:25
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.