У Луцьку розповіли, чому зараз не можна змінювати Конституцію
Кожен президент намагається внести зміни до Конституції, вигідні саме йому: ці процеси так чи інакше мали місце за часів президентства Леоніда Кучми, Віктора Ющенка, Віктора Януковича, а тепер і Петра Порошенка. Попри це, зміна Основного закону, за яким живе країна, неможлива через низку причин.
Про це відомий український дисидент, громадський діяч, політик, автор Акту про Незалежність України Левко Лук’яненко заявив під час гутірки на фестивалі «Бандерштат».
Президент України Петро Порошенко хоче внести зміни до Конституції, пояснюючи це децентралізацією влади. Мовляв, таким чином можна активізувати сільські громади. Левко Лук’яненко стверджує, що змінювати Конституцію в таких умовах не варто.
Свою позицію дисидент пояснює декількома основними тезами. Зокрема стверджує, що запропоновані зміни – часткові, у той час, коли людям потрібна повна зміна основного закону. На йогомку, до нової версії документу, серед інших, обов’язково слід внести декілька важливих нюансів, які допоможуть запустити процес українізації.
«Наш адміністративно-територіальний устрій Україні нав’язали окупанти. Якщо змінювати Конституцію і залишити такий самий поділ, то через декілька років доведеться знову змінювати закони. Для чого зараз братися за ці питання і зараз розв’язувати лише частину, а інші – залишати?», - каже Лук’яненко.Слід брати до уваги і той факт, що Росія анексувала Крим та намагається захопити частину східних територій України. А тому внесення поправок, на думку відомого українського дисидента, доречно відкласти до того часу, поки до складу нашої держави не повернуться захоплені території: «Як це так, що на частині території Конституція буде діяти, а на частині – ні? Тоді краще відкласти це питання до тих пір, поки українська влада буде на всій нашій території».
Лук’яненко стверджує, що війна хоч і є тимчасовим чинником, але це впливає на стан речей у державі. Тому, на його думку, в часи війни не можна створити Конституцію тривалої дії, яка проіснує десятки років. Також додає, що Конституцією не розв’язують поточні проблеми, навіть якщо вони вкрай важливі. Мовляв, ці проблеми змінюють одна одну, а тому з часом знову постане питання і про чергові зміни основного закону.Як і багато інших громадян України, Лук’яненко виступає проти надання новою Конституцією статусу тимчасового захоплених територій для окремих районів Донецької та Луганської областей. Адже це прирече їх на долю Стародубського та Острогорського полків, які нині знаходяться під різною владою.
«Отже, не можна ухвалювати Конституцію і в ній затверджувати окремий статус тих областей, бо це може на дуже довго затягнутись. Ось, подивіться, як Корея поділилась: десятиліття вже поділені. Тому не можна допускати тимчасового поділу», - переконує Лук’яненко.Ще однією проблемою Герой України називає розширення самоврядування. Мовляв, без зміни адміністративно-територіального устрою вирішення питання самоврядування буде рішенням частковим, згодом до нього знову доведеться повертатись. Іншим варіантом розширення громадського самоврядування Лук’яненко називає збільшення фінансових прав місцевих громад без зміни Конституції.
А тому аргументи Порошенка щодо причин зміни до основного закону України політик називає непереконливими.
Лук’яненко каже, що Конституцію можна ухвалити або з допомогою Верховної ради, або шляхом референдуму, або спеціально скликаною асамблеєю. У першому випадку кожен з Президентів бачить спокусу у тому, щоб змінити закони «під себе»:
«Що ми і бачимо: в нас Конституцію хотіли змінювати при Кучмі, при Ющенку, а тепер – при Порошенку. Я проти того, щоб Конституцію ухвалювала Верховна рада».Здавалось б, ідеальним виходом із ситуації було б, щоб сам народ України прийняв рішення. Проте, на думку Лук’яненка, це неможливо. Адже олігархи, які контролюють медіа-ресурси, нав’яжуть свою думку населенню, а тому люди проголосують так, як вигідно першим. Єдиним рішенням, яке бачить Лук’яненко, є зміна шляхом скликання Конституційних зборів або Конституційної асамблеї.
Насамкінець, Левко Лук’яненко назвав головну причину того, чому основний закон країни не можна змінювати так, як це пропонує Порошенко. Відповідно до частини 2 статті 157 Основного закону, Конституція України «не може бути змінена в умовах воєнного або надзвичайного стану».Попри це, у висновку Конституційного суду України у справі за зверненням Верховної Ради України про надання висновку щодо відповідності законопроекту про внесення змін до Конституції України щодо децентралізації влади вимогам статей 157 і 158 Конституції України від 30 липня 2015 року йдеться про те, що процедура зміни Конституції, попри війну в країні, цілком законна. Адже анексію Криму та збройне вторгнення Росії в Україну на сході, яке триває вже два роки, Президент досі називає антитерористичною операцією.
«Конституційний Суд України, враховуючи свій Висновок від 16 червня 2015 року № 1-в/2015 та позицію Президента України, констатує, що рішення про введення в Україні або в окремих її місцевостях воєнного або надзвичайного стану за процедурою, визначеною Конституцією України, не прийнято», - витяг з висновку.
Нагадаємо, Конституційний суд України у п'ятницю, 31 липня, визнав проект змін до основного закону країни щодо децентралізації влади правочинним і направив депутатам на повторний розгляд. Ним передбачено більші повноваження регіонів, їхня фінансова незалежність та особливий статус окупованих територій.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Про це відомий український дисидент, громадський діяч, політик, автор Акту про Незалежність України Левко Лук’яненко заявив під час гутірки на фестивалі «Бандерштат».
Президент України Петро Порошенко хоче внести зміни до Конституції, пояснюючи це децентралізацією влади. Мовляв, таким чином можна активізувати сільські громади. Левко Лук’яненко стверджує, що змінювати Конституцію в таких умовах не варто.
Свою позицію дисидент пояснює декількома основними тезами. Зокрема стверджує, що запропоновані зміни – часткові, у той час, коли людям потрібна повна зміна основного закону. На йогомку, до нової версії документу, серед інших, обов’язково слід внести декілька важливих нюансів, які допоможуть запустити процес українізації.
«Наш адміністративно-територіальний устрій Україні нав’язали окупанти. Якщо змінювати Конституцію і залишити такий самий поділ, то через декілька років доведеться знову змінювати закони. Для чого зараз братися за ці питання і зараз розв’язувати лише частину, а інші – залишати?», - каже Лук’яненко.Слід брати до уваги і той факт, що Росія анексувала Крим та намагається захопити частину східних територій України. А тому внесення поправок, на думку відомого українського дисидента, доречно відкласти до того часу, поки до складу нашої держави не повернуться захоплені території: «Як це так, що на частині території Конституція буде діяти, а на частині – ні? Тоді краще відкласти це питання до тих пір, поки українська влада буде на всій нашій території».
Лук’яненко стверджує, що війна хоч і є тимчасовим чинником, але це впливає на стан речей у державі. Тому, на його думку, в часи війни не можна створити Конституцію тривалої дії, яка проіснує десятки років. Також додає, що Конституцією не розв’язують поточні проблеми, навіть якщо вони вкрай важливі. Мовляв, ці проблеми змінюють одна одну, а тому з часом знову постане питання і про чергові зміни основного закону.Як і багато інших громадян України, Лук’яненко виступає проти надання новою Конституцією статусу тимчасового захоплених територій для окремих районів Донецької та Луганської областей. Адже це прирече їх на долю Стародубського та Острогорського полків, які нині знаходяться під різною владою.
«Отже, не можна ухвалювати Конституцію і в ній затверджувати окремий статус тих областей, бо це може на дуже довго затягнутись. Ось, подивіться, як Корея поділилась: десятиліття вже поділені. Тому не можна допускати тимчасового поділу», - переконує Лук’яненко.Ще однією проблемою Герой України називає розширення самоврядування. Мовляв, без зміни адміністративно-територіального устрою вирішення питання самоврядування буде рішенням частковим, згодом до нього знову доведеться повертатись. Іншим варіантом розширення громадського самоврядування Лук’яненко називає збільшення фінансових прав місцевих громад без зміни Конституції.
А тому аргументи Порошенка щодо причин зміни до основного закону України політик називає непереконливими.
Лук’яненко каже, що Конституцію можна ухвалити або з допомогою Верховної ради, або шляхом референдуму, або спеціально скликаною асамблеєю. У першому випадку кожен з Президентів бачить спокусу у тому, щоб змінити закони «під себе»:
«Що ми і бачимо: в нас Конституцію хотіли змінювати при Кучмі, при Ющенку, а тепер – при Порошенку. Я проти того, щоб Конституцію ухвалювала Верховна рада».Здавалось б, ідеальним виходом із ситуації було б, щоб сам народ України прийняв рішення. Проте, на думку Лук’яненка, це неможливо. Адже олігархи, які контролюють медіа-ресурси, нав’яжуть свою думку населенню, а тому люди проголосують так, як вигідно першим. Єдиним рішенням, яке бачить Лук’яненко, є зміна шляхом скликання Конституційних зборів або Конституційної асамблеї.
Насамкінець, Левко Лук’яненко назвав головну причину того, чому основний закон країни не можна змінювати так, як це пропонує Порошенко. Відповідно до частини 2 статті 157 Основного закону, Конституція України «не може бути змінена в умовах воєнного або надзвичайного стану».Попри це, у висновку Конституційного суду України у справі за зверненням Верховної Ради України про надання висновку щодо відповідності законопроекту про внесення змін до Конституції України щодо децентралізації влади вимогам статей 157 і 158 Конституції України від 30 липня 2015 року йдеться про те, що процедура зміни Конституції, попри війну в країні, цілком законна. Адже анексію Криму та збройне вторгнення Росії в Україну на сході, яке триває вже два роки, Президент досі називає антитерористичною операцією.
«Конституційний Суд України, враховуючи свій Висновок від 16 червня 2015 року № 1-в/2015 та позицію Президента України, констатує, що рішення про введення в Україні або в окремих її місцевостях воєнного або надзвичайного стану за процедурою, визначеною Конституцією України, не прийнято», - витяг з висновку.
Нагадаємо, Конституційний суд України у п'ятницю, 31 липня, визнав проект змін до основного закону країни щодо децентралізації влади правочинним і направив депутатам на повторний розгляд. Ним передбачено більші повноваження регіонів, їхня фінансова незалежність та особливий статус окупованих територій.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 3
![](/public/images/user_no_foto.png?1725549714)
Корінний лучанин
Показати IP
5 Серпня 2015 22:32
!00%!!! Левко Лукяненко має рацію!!! Але чи прислухається до його думки Порошенко?
Я думаю, що навряд. Він зайнятий собою і своїм бізнесом.
![](/public/images/user_no_foto.png?1725549714)
Анатоль
Показати IP
7 Серпня 2015 10:31
Пропоную: до щорічної народної української забави "Вибори" до дати ще одну "Прийняття нової Конституції")))
![](/public/images/user_no_foto.png?1725549714)
Анатоль
Показати IP
7 Серпня 2015 11:37
коментар було видалено
У Луцьку зафіксували ще один температурний рекорд
Сьогодні 18:06
Сьогодні 18:06
На Волині з недобросовісним орендарем землі розірвали договір та зобов’язали сплатити борг у бюджет громади
Сьогодні 17:28
Сьогодні 17:28
Понад 500 мешканців Боратинської громади вже отримали дозволи на якісні послуги водопостачання
Сьогодні 16:55
Сьогодні 16:55
Верховна Рада призначила ще п'ятьох міністрів
Сьогодні 16:39
Сьогодні 16:39
Куди піти в Луцьку: від четверга до четверга. Анонси
Сьогодні 16:06
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 16:06
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.