Вийти з туману війни: як Україна зможе залучати іноземні інвестиції у 2023 році
![](/resize/450x227/r/files/news/2022/12-20/352548/a2.jpeg)
Українська влада неодноразово заявляла про наміри суттєво збільшити обсяги залучення іноземних інвестицій у вітчизняну економіку. Але якщо у мирний час невиконання цієї обіцянки можна було чимось компенсувати, то в умовах війни залучення додаткових коштів є питанням виживання самої держави.
Питання залучення іноземних інвестицій у вітчизняну економіку було наріжним каменем майже кожного українського уряду. Не стала винятком і нинішня влада. Так, у програмі діяльності уряду Олексія Гончарука були плани залучити протягом п’яти років 50 млрд доларів, що мало б стимулювати зростання валового внутрішнього продукту України на 40 відсотків, пише УНІАН.
Нинішній прем’єр-міністр Денис Шмигаль разом зі своїм Кабінетом міністрів минулого року запропонував реалізувати Національну економічну стратегію-2030. Вона передбачала, що ВВП на душу населення зросте не менш як до 10 тисяч доларів з близько 5 тисяч за підсумками 2021 року, а чистий приплив прямих іноземних інвестицій в Україну з 2025 року складатиме не менш як 15 млрд доларів на рік.
Також можна згадати, що Верховна Рада два роки тому ухвалила закон про так званих «інвестиційних нянь», який ініціював президент Володимир Зеленський.
Тобто, плани були наполеонівські, але вони, як то часто буває, не витримали зіткнення з українською реальністю. Авжеж, значним негативним фактором була пандемія коронавірусу, проте мало хто з експертів сподівався, що без інституційних реформ, незалежних судів та ефективної боротьби з корупцією іноземці матимуть бажання ризикнути своїми коштами в Україні. А після широкомасштабного вторгнення варварської росії на нашу землю і без того не висока інвестиційна привабливість вітчизняної економіки стрімко попрямувала до нуля.
Сьогодні, майже після десяти місяців війни, багато держав цивілізованого світу заявили про намір долучитися до повоєнної відбудови України, перед якою відкрилась перспектива стати членом Євросоюзу. Це, без сумніву, додає впевненості у майбутньому, проте вітчизняна економіка має працювати вже зараз, бо саме на ній тримається забезпечення наших героїчних захисників та добробут громадян.
Тому, як би це банально не прозвучало, але залучення інвестицій в умовах продовження руйнівної війни є одним із надважливих завдань для української влади на 2023 рік.
Обережний оптимізм уряду
У Кабінеті міністрів, до речі, доволі оптимістично налаштовані стосовно фінансових вливань у вітчизняну економіку під час війни. Більш того, голова уряду Денис Шмигаль очікує, що перші інвестиції будуть зроблені вже до кінця цього року.
За його словами, допомогти цьому має пілотний проект страхування від військових ризиків, який Україна реалізує разом із Багатостороннім агентством з гарантування інвестицій (MIGA), що належить до групи Світового банку. На цю ініціативу наша держава отримала від MIGA 30 млн доларів, і, як впевнений голова уряду, залученням лише цього агентства справа не обмежиться.
«Я переконаний, що до кінця року ми доповнимо цілим рядом міжнародних агенцій інших країн ці можливості, і міжнародні або іноземні інвестори будуть заходити в Україну під час війни», – заявив прем’єр-міністр.
Його перший заступник, міністр економіки Юлія Свириденко повідомила, що до кінця поточного року під патронатом MIGA планується запустити одразу декілька інвестиційних проектів.
«Зараз у роботі MIGA два проекти. Один – це іноземні інвестиції, а інший – суто український проект. Я думаю, що ми їх до кінця року зробимо. Потім ми зможемо всі ці механізми масштабувати. У нас до кінця цього року 30 мільйонів є на ці два проекти і 1 мільярд на наступний рік», – додає міністр.
Варто також додати, що днями банк «Львів» залучив 15 млн доларів від Фінансової корпорації розвитку США (DFC) та Агентства США з міжнародного розвитку USAID саме на покриття кредитних ризиків українського бізнесу. До речі, DFC повідомила про готовність кредитувати український бізнес в рамках окремих проектів на суми від 1 млн до 1 млрд доларів на кожен з них.
Інвестиційна експертиза
Щоб допомогти відбудувати інфраструктуру України та прискорити її економічне відновлення, 12 грудня Кабінет міністрів у Парижі підписав угоду з підрозділом групи Світового банку корпорацією IFC, яка стане стратегічним радником, підтримуючи уряд у створенні умов для збільшення надходження інвестицій приватного сектору на цілі реконструкції.
«Російська війна проти України завдала безпрецедентної шкоди нашій країні, адже орієнтовні витрати на відновлення оцінюються в мільярди доларів. Україна запрошує приватні компанії та фінансові установи з усього світу взяти участь у нашому амбітному плані з відбудови. Спільно з IFC ми працюємо над створенням умов для збільшення надходжень приватних інвестицій у нашу економіку. Разом ми сподіваємося швидко розпочати ефективні проекти для відновлення України», – заявив під час підписання угоди голова уряду Денис Шмигаль.
Стосовно перспектив залучення іноземних інвестицій у вітчизняну економіку під час війни потрібно згадати і про те, що у листопаді Міністерство економіки підписало меморандум про взаєморозуміння з однією з найбільших у світі інвестиційних компаній BlackRock.
Спеціалісти цієї американської компанії будуть консультувати наших урядовців щодо створення дорожньої карти впровадження інвестиційної платформи, до якої будуть залучати перш за все приватний капітал.
«Платформа зосередиться на мобілізації інвестицій у ключові сектори української економіки, враховуючи потреби у відбудові внаслідок повномасштабного вторгнення Росії», – зазначили у міністерстві.
За словами заступника глави Офісу президента Ростислава Шурми, конкретних пропозицій від BlackRock влада очікує вже найближчим часом.
«Є велика команда – 15 осіб, що підтверджує, що найбільший фінінститут у світі вірить у перспективи України. Протягом місяця-двох зможемо вийти з хорошим структурованим продуктом», – зазначив він.
Шурма також зазначив, що великі іноземні корпорації, особливо ті, які представлені в Україні, можуть безпосередньо інвестувати в країну. Однак є ще багато інвесторів, які хотіли б взяти участь у майбутньому економічному зльоті країни, але не мають відповідних команд та інфраструктури. Тому фонди BlackRock будуть для них гарним варіантом.
Проектне меню для бізнесменів
Уряд в умовах постійних ракетних обстрілів рашистами вітчизняної енергетичної інфраструктури та викликаних ними обмежень електропостачання поки не називає конкретних інвестиційних проектів, які можуть бути реалізовані в нашій країні у 2023 році. Ясність стосовно цього питання може дати платформа залучення іноземних інвестицій Advantage Ukraine, яку у вересні на відкритті торгів Нью-Йоркської фондової біржі представив президент Володимир Зеленський.
На платформі зібрано своєрідне меню із інвестиційних проектів та можливостей у десяти галузях економіки. Це – оборонно-промисловий комплекс, металургія та металообробка, агропромисловий комплекс, енергетика, фармацевтика, природні ресурси, логістика та інфраструктура, промислове виробництво, меблева та деревообробна промисловість, інноваційні технології. Загальний потенціал цих проектів складає понад 400 млрд доларів.
У Міністерстві економіки запевнили, що з моменту запуску платформи надійшло вже більш ніж 500 запитів щодо можливостей інвестування, а також пропозицій проектів та торговельної співпраці.
За словами заступника міністра економіки Олександра Грибана, найбільший інтерес проявили потенційні інвестори зі США, Великої Британії, Німеччини, Данії та Бельгії.
«Проектна команда Advantage Ukraine, що працює за підтримки програми USAID «Конкурентоспроможна економіка України», вже опрацьовує близько 150 запитів стратегічних та портфельних інвесторів. Серед найбільш поширених напрямків консультування залишаються питання інвестиційних стимулів та страхування воєнних ризиків», – зазначив він.
Інвестиційні перспективи
Розглядаючи перспективи інвестицій в українську економіку під час кривавої та руйнівної війни, багато експертів висловлює сумніви, що обережні іноземні підприємці та банкіри, які не були раніш знайомі з Україною, наразі готові приєднатися до такої ініціативи. Скоріше, вони будуть приглядатися та вивчати ринок. Інша справа, ті компанії, які вже працюють в нашій країні, неодмінно будуть підтримувати та за можливості розвивати свій бізнес.
Кандидат економічних наук Олександр Хмелевський сказав, що війна є надто великим ризиком втратити кошти.
«Інвестори будуть приймати рішення щодо інвестування вже після завершення бойових дій. Виключення становлять хіба що іноземні компанії, які вже працюють в Україні. Тут може виникнути виробнича необхідність в додаткових коштах від своєї материнської закордонної компанії. Проте такі випадки є не частими», – зазначив він.
Також експерт звернув увагу на те, що через війну частина українців перебуває за кордоном, а платоспроможний попит є дуже низьким. Також є ризик подальшої девальвації гривні, що також може відлякувати іноземних інвесторів.
Заступниця директора Центру економічної стратегії Марія Репко сказала, що Україна у питанні залучення інвестицій може розраховувати лише на проекти зі страхуванням ризиків. І тут варто очикувати на допомогу від таких інституцій, як MIGA та DFC.
«До кінця війни буде максимум кілька проектів, де інвестиції будуть застраховані по міжнародних схемах (DFC, MIGA і так далі)», – сказала вона.
Для того, щоби стати на ноги після такої жахливої трагедії, як розв’язана росією війна, нашій країні будуть потрібні значні кошти. Міністерство економіки оцінило орієнтовні потреби України в інвестиціях на рівні від 70 до 80 мільярдів доларів на рік. Станом на 1 червня 2022 року, за даними звіту Світового банку «Швидка оцінка завданої шкоди та потреб на відновлення», Україна потребувала 350 мільярдів доларів для реконструкції та відновлення.
Таким чином, у 2023 році за умови продовження бойових дій українській владі доведеться буквально битися за кожний долар інвестицій у вітчизняну економіку. І з огляду на це проекти зі страхуванням військових ризиків будуть наразі чи не єдиною можливістю для їхньої практичної реалізації.
На сьогодні вже є підтверджені наміри з боку серйозних західних агенцій підтримувати коштами ці ініціативи. Також, є значний інтерес з боку іноземців до вітчизняного «інвестменю». І цей процес неодмінно буде запущений після перемоги і стане ще активніше, коли Україна стане на порозі приєднання до Євроспільноти.
З огляду на це Кабінет міністрів вже найближчим часом має представити результати перших пілотних проектів залучення іноземних інвестицій. Також потрібно показати результати на інших напрямках: у боротьбі з корупцією, реформі судової системи та створенні сприятливого бізнес середовища. Окремим напрямком має стати налагодження ефективного переговорного процесу по швидкому приєднанню України до Європейського союзу. Тим самим влада продемонструє свою професійність та спроможність змінювати підходи до справи в екстремальних умовах.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Питання залучення іноземних інвестицій у вітчизняну економіку було наріжним каменем майже кожного українського уряду. Не стала винятком і нинішня влада. Так, у програмі діяльності уряду Олексія Гончарука були плани залучити протягом п’яти років 50 млрд доларів, що мало б стимулювати зростання валового внутрішнього продукту України на 40 відсотків, пише УНІАН.
Нинішній прем’єр-міністр Денис Шмигаль разом зі своїм Кабінетом міністрів минулого року запропонував реалізувати Національну економічну стратегію-2030. Вона передбачала, що ВВП на душу населення зросте не менш як до 10 тисяч доларів з близько 5 тисяч за підсумками 2021 року, а чистий приплив прямих іноземних інвестицій в Україну з 2025 року складатиме не менш як 15 млрд доларів на рік.
Також можна згадати, що Верховна Рада два роки тому ухвалила закон про так званих «інвестиційних нянь», який ініціював президент Володимир Зеленський.
Тобто, плани були наполеонівські, але вони, як то часто буває, не витримали зіткнення з українською реальністю. Авжеж, значним негативним фактором була пандемія коронавірусу, проте мало хто з експертів сподівався, що без інституційних реформ, незалежних судів та ефективної боротьби з корупцією іноземці матимуть бажання ризикнути своїми коштами в Україні. А після широкомасштабного вторгнення варварської росії на нашу землю і без того не висока інвестиційна привабливість вітчизняної економіки стрімко попрямувала до нуля.
Сьогодні, майже після десяти місяців війни, багато держав цивілізованого світу заявили про намір долучитися до повоєнної відбудови України, перед якою відкрилась перспектива стати членом Євросоюзу. Це, без сумніву, додає впевненості у майбутньому, проте вітчизняна економіка має працювати вже зараз, бо саме на ній тримається забезпечення наших героїчних захисників та добробут громадян.
Тому, як би це банально не прозвучало, але залучення інвестицій в умовах продовження руйнівної війни є одним із надважливих завдань для української влади на 2023 рік.
Обережний оптимізм уряду
У Кабінеті міністрів, до речі, доволі оптимістично налаштовані стосовно фінансових вливань у вітчизняну економіку під час війни. Більш того, голова уряду Денис Шмигаль очікує, що перші інвестиції будуть зроблені вже до кінця цього року.
За його словами, допомогти цьому має пілотний проект страхування від військових ризиків, який Україна реалізує разом із Багатостороннім агентством з гарантування інвестицій (MIGA), що належить до групи Світового банку. На цю ініціативу наша держава отримала від MIGA 30 млн доларів, і, як впевнений голова уряду, залученням лише цього агентства справа не обмежиться.
«Я переконаний, що до кінця року ми доповнимо цілим рядом міжнародних агенцій інших країн ці можливості, і міжнародні або іноземні інвестори будуть заходити в Україну під час війни», – заявив прем’єр-міністр.
Його перший заступник, міністр економіки Юлія Свириденко повідомила, що до кінця поточного року під патронатом MIGA планується запустити одразу декілька інвестиційних проектів.
«Зараз у роботі MIGA два проекти. Один – це іноземні інвестиції, а інший – суто український проект. Я думаю, що ми їх до кінця року зробимо. Потім ми зможемо всі ці механізми масштабувати. У нас до кінця цього року 30 мільйонів є на ці два проекти і 1 мільярд на наступний рік», – додає міністр.
Варто також додати, що днями банк «Львів» залучив 15 млн доларів від Фінансової корпорації розвитку США (DFC) та Агентства США з міжнародного розвитку USAID саме на покриття кредитних ризиків українського бізнесу. До речі, DFC повідомила про готовність кредитувати український бізнес в рамках окремих проектів на суми від 1 млн до 1 млрд доларів на кожен з них.
Інвестиційна експертиза
Щоб допомогти відбудувати інфраструктуру України та прискорити її економічне відновлення, 12 грудня Кабінет міністрів у Парижі підписав угоду з підрозділом групи Світового банку корпорацією IFC, яка стане стратегічним радником, підтримуючи уряд у створенні умов для збільшення надходження інвестицій приватного сектору на цілі реконструкції.
«Російська війна проти України завдала безпрецедентної шкоди нашій країні, адже орієнтовні витрати на відновлення оцінюються в мільярди доларів. Україна запрошує приватні компанії та фінансові установи з усього світу взяти участь у нашому амбітному плані з відбудови. Спільно з IFC ми працюємо над створенням умов для збільшення надходжень приватних інвестицій у нашу економіку. Разом ми сподіваємося швидко розпочати ефективні проекти для відновлення України», – заявив під час підписання угоди голова уряду Денис Шмигаль.
Стосовно перспектив залучення іноземних інвестицій у вітчизняну економіку під час війни потрібно згадати і про те, що у листопаді Міністерство економіки підписало меморандум про взаєморозуміння з однією з найбільших у світі інвестиційних компаній BlackRock.
Спеціалісти цієї американської компанії будуть консультувати наших урядовців щодо створення дорожньої карти впровадження інвестиційної платформи, до якої будуть залучати перш за все приватний капітал.
«Платформа зосередиться на мобілізації інвестицій у ключові сектори української економіки, враховуючи потреби у відбудові внаслідок повномасштабного вторгнення Росії», – зазначили у міністерстві.
За словами заступника глави Офісу президента Ростислава Шурми, конкретних пропозицій від BlackRock влада очікує вже найближчим часом.
«Є велика команда – 15 осіб, що підтверджує, що найбільший фінінститут у світі вірить у перспективи України. Протягом місяця-двох зможемо вийти з хорошим структурованим продуктом», – зазначив він.
Шурма також зазначив, що великі іноземні корпорації, особливо ті, які представлені в Україні, можуть безпосередньо інвестувати в країну. Однак є ще багато інвесторів, які хотіли б взяти участь у майбутньому економічному зльоті країни, але не мають відповідних команд та інфраструктури. Тому фонди BlackRock будуть для них гарним варіантом.
Проектне меню для бізнесменів
Уряд в умовах постійних ракетних обстрілів рашистами вітчизняної енергетичної інфраструктури та викликаних ними обмежень електропостачання поки не називає конкретних інвестиційних проектів, які можуть бути реалізовані в нашій країні у 2023 році. Ясність стосовно цього питання може дати платформа залучення іноземних інвестицій Advantage Ukraine, яку у вересні на відкритті торгів Нью-Йоркської фондової біржі представив президент Володимир Зеленський.
На платформі зібрано своєрідне меню із інвестиційних проектів та можливостей у десяти галузях економіки. Це – оборонно-промисловий комплекс, металургія та металообробка, агропромисловий комплекс, енергетика, фармацевтика, природні ресурси, логістика та інфраструктура, промислове виробництво, меблева та деревообробна промисловість, інноваційні технології. Загальний потенціал цих проектів складає понад 400 млрд доларів.
У Міністерстві економіки запевнили, що з моменту запуску платформи надійшло вже більш ніж 500 запитів щодо можливостей інвестування, а також пропозицій проектів та торговельної співпраці.
За словами заступника міністра економіки Олександра Грибана, найбільший інтерес проявили потенційні інвестори зі США, Великої Британії, Німеччини, Данії та Бельгії.
«Проектна команда Advantage Ukraine, що працює за підтримки програми USAID «Конкурентоспроможна економіка України», вже опрацьовує близько 150 запитів стратегічних та портфельних інвесторів. Серед найбільш поширених напрямків консультування залишаються питання інвестиційних стимулів та страхування воєнних ризиків», – зазначив він.
Інвестиційні перспективи
Розглядаючи перспективи інвестицій в українську економіку під час кривавої та руйнівної війни, багато експертів висловлює сумніви, що обережні іноземні підприємці та банкіри, які не були раніш знайомі з Україною, наразі готові приєднатися до такої ініціативи. Скоріше, вони будуть приглядатися та вивчати ринок. Інша справа, ті компанії, які вже працюють в нашій країні, неодмінно будуть підтримувати та за можливості розвивати свій бізнес.
Кандидат економічних наук Олександр Хмелевський сказав, що війна є надто великим ризиком втратити кошти.
«Інвестори будуть приймати рішення щодо інвестування вже після завершення бойових дій. Виключення становлять хіба що іноземні компанії, які вже працюють в Україні. Тут може виникнути виробнича необхідність в додаткових коштах від своєї материнської закордонної компанії. Проте такі випадки є не частими», – зазначив він.
Також експерт звернув увагу на те, що через війну частина українців перебуває за кордоном, а платоспроможний попит є дуже низьким. Також є ризик подальшої девальвації гривні, що також може відлякувати іноземних інвесторів.
Заступниця директора Центру економічної стратегії Марія Репко сказала, що Україна у питанні залучення інвестицій може розраховувати лише на проекти зі страхуванням ризиків. І тут варто очикувати на допомогу від таких інституцій, як MIGA та DFC.
«До кінця війни буде максимум кілька проектів, де інвестиції будуть застраховані по міжнародних схемах (DFC, MIGA і так далі)», – сказала вона.
Для того, щоби стати на ноги після такої жахливої трагедії, як розв’язана росією війна, нашій країні будуть потрібні значні кошти. Міністерство економіки оцінило орієнтовні потреби України в інвестиціях на рівні від 70 до 80 мільярдів доларів на рік. Станом на 1 червня 2022 року, за даними звіту Світового банку «Швидка оцінка завданої шкоди та потреб на відновлення», Україна потребувала 350 мільярдів доларів для реконструкції та відновлення.
Таким чином, у 2023 році за умови продовження бойових дій українській владі доведеться буквально битися за кожний долар інвестицій у вітчизняну економіку. І з огляду на це проекти зі страхуванням військових ризиків будуть наразі чи не єдиною можливістю для їхньої практичної реалізації.
На сьогодні вже є підтверджені наміри з боку серйозних західних агенцій підтримувати коштами ці ініціативи. Також, є значний інтерес з боку іноземців до вітчизняного «інвестменю». І цей процес неодмінно буде запущений після перемоги і стане ще активніше, коли Україна стане на порозі приєднання до Євроспільноти.
З огляду на це Кабінет міністрів вже найближчим часом має представити результати перших пілотних проектів залучення іноземних інвестицій. Також потрібно показати результати на інших напрямках: у боротьбі з корупцією, реформі судової системи та створенні сприятливого бізнес середовища. Окремим напрямком має стати налагодження ефективного переговорного процесу по швидкому приєднанню України до Європейського союзу. Тим самим влада продемонструє свою професійність та спроможність змінювати підходи до справи в екстремальних умовах.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 1
![](/public/images/user_no_foto.png?1723961747)
Сергій
Показати IP
20 Жовтня 2023 15:09
Нам самим потрібно почати інвестувати в нашу країну. Наприклад, можна вкладати гроші в надра нашої рідної землі. Саме тут можна отримати непоганий прибуток та і взагалі це цікаво. На початковому етапі скоріш за все буде трохи важко. Рекомендую чудову компанію https://geogroup.com.ua/oczinka-vplyvu-na-dovkillya/а також прочитати про ОВД. Ця інформація буде корисною для вас
Росіяни намагаються пробити оборону на Покровському напрямку, ЗСУ відмінусували 1170 окупантів
Сьогодні 09:10
Сьогодні 09:10
На Волині провели в останню дорогу воїна Олександра Гурка
Сьогодні 08:41
Сьогодні 08:41
Волинський історик-краєзнавець і захисник Сергій Годлевський – про три революції, захист Батьківщини, родовий герб та ікону-оберіг
Сьогодні 08:12
Сьогодні 08:12
У Луцьку тимчасово перекриють рух транспорту однією з вулиць
Сьогодні 06:47
Сьогодні 06:47
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.