Волинський раритет: яка доля човна-довбанки, знайденого у Стиру
![](/resize/450x336/r/files/news/2018/01-15/236134/059pfkd.jpg)
В серпні 2015 року на Маневиччині, а саме в урочищі Гострий кут, між селами Старосілля та Копилля, місцеві рибалки виявили унікальну знахідку – стародавній 12-метровий човен-довбанку.
Про долю унікального експонату пише «Волинська правда».
Знахідка човна-довбанки викликала чималий резонанс. Дослідити походження унікального човна взялися найвідоміші науковці України, а також їх колеги з Литви та Польщі. Колекціонери пропонували за човен 100 тисяч євро.
Директор Маневицького краєзнавчого музею Петро Хомич розповів, що човен-довбанка все ще знаходиться за межами музею – на зберіганні у приватного підприємця . «У нас нема такого приміщення, де можна його утримувати», – запевнив він. Не вельми підходить для зберігання експонату і приміщення пилорами, де зараз перебуває човен. «Там відкрите приміщення, протяги. Підприємець займається господарською діяльність, там пилюка», – уточнив очільник музею.
Розповів Петро Хомич і про консерваційні роботи, які, за його словами, тимчасово призупинені. «Коли ми здійснювали процес консервації, утворилася тверда плівка. Вона не дає далі проводити консвервацію. Ніякого результату немає. Ми досягнули лише часткового консерваційного процесу. Науковці сказали почекати, нехай човен перезимує, а тоді треба буде очищати цей консервант і робити все по-новому», – заявив він.
Очільник музею додав, що науковці з Київського національно реставраційного центру дали пораду проводити повторну консервацію, аби зберегти човен. «Загроза руйнації є, але ніхто ствердно не може сказати нічого, бо кожна деревина поводить себе по-різному. Різні вчені говорять по-різному», – розповів Петро Хомич.
Існуватимуть ризики і під час транспортування човна.
«Невідомо, як човен себе поведе при транспортуванні. Товщина стінок 7-8 сантиметрів. Він зараз твердий, але всередині ще вологий. Деревина може рватися. Дуже багато порваних шматків вже є», – зізнався Петро Хомич.
Литовські вчені провели повне сканування човна і запевнили, що дата його виготовлення – період 1236-1254 років. Однак жодного письмового підтвердження своїм дослідженням литовці так і не надали. Вчені зі Львова запевнили, що довбанка виготовлена у період Київської Русі. До єдиної думки науковці так і не прийшли. Петро Хомич проінформував, що влітку на місці знахідки буде проведено археологічну експедицію, яка повинна дати відповіді на деякі суперечливі запитання.
Дві головні умови для збереження човна – наявність спеціального приміщення та проведення реставраційно-консерваційних робіт. «Місцева влада заявила, що в цьому році маємо зробити реконструкцію музею. Тобто його добудову, щоб там було місце для човна. Наразі вже виготовлена проектно-кошторисна документація», – резюмував Петро Хомич.
Директор музею очікує, що влада дотримається обіцянок і допоможе із реставраційними роботами будівництвом приміщенням. «Якщо навесні влада не знайде гроші, тоді ми почнемо це робити запасними шляхами. Такі шляхи у нас є, але вони не вигідні для науки», – підсумував Петро Хомич.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Про долю унікального експонату пише «Волинська правда».
Знахідка човна-довбанки викликала чималий резонанс. Дослідити походження унікального човна взялися найвідоміші науковці України, а також їх колеги з Литви та Польщі. Колекціонери пропонували за човен 100 тисяч євро.
Директор Маневицького краєзнавчого музею Петро Хомич розповів, що човен-довбанка все ще знаходиться за межами музею – на зберіганні у приватного підприємця . «У нас нема такого приміщення, де можна його утримувати», – запевнив він. Не вельми підходить для зберігання експонату і приміщення пилорами, де зараз перебуває човен. «Там відкрите приміщення, протяги. Підприємець займається господарською діяльність, там пилюка», – уточнив очільник музею.
Розповів Петро Хомич і про консерваційні роботи, які, за його словами, тимчасово призупинені. «Коли ми здійснювали процес консервації, утворилася тверда плівка. Вона не дає далі проводити консвервацію. Ніякого результату немає. Ми досягнули лише часткового консерваційного процесу. Науковці сказали почекати, нехай човен перезимує, а тоді треба буде очищати цей консервант і робити все по-новому», – заявив він.
Очільник музею додав, що науковці з Київського національно реставраційного центру дали пораду проводити повторну консервацію, аби зберегти човен. «Загроза руйнації є, але ніхто ствердно не може сказати нічого, бо кожна деревина поводить себе по-різному. Різні вчені говорять по-різному», – розповів Петро Хомич.
Існуватимуть ризики і під час транспортування човна.
«Невідомо, як човен себе поведе при транспортуванні. Товщина стінок 7-8 сантиметрів. Він зараз твердий, але всередині ще вологий. Деревина може рватися. Дуже багато порваних шматків вже є», – зізнався Петро Хомич.
Литовські вчені провели повне сканування човна і запевнили, що дата його виготовлення – період 1236-1254 років. Однак жодного письмового підтвердження своїм дослідженням литовці так і не надали. Вчені зі Львова запевнили, що довбанка виготовлена у період Київської Русі. До єдиної думки науковці так і не прийшли. Петро Хомич проінформував, що влітку на місці знахідки буде проведено археологічну експедицію, яка повинна дати відповіді на деякі суперечливі запитання.
Дві головні умови для збереження човна – наявність спеціального приміщення та проведення реставраційно-консерваційних робіт. «Місцева влада заявила, що в цьому році маємо зробити реконструкцію музею. Тобто його добудову, щоб там було місце для човна. Наразі вже виготовлена проектно-кошторисна документація», – резюмував Петро Хомич.
Директор музею очікує, що влада дотримається обіцянок і допоможе із реставраційними роботами будівництвом приміщенням. «Якщо навесні влада не знайде гроші, тоді ми почнемо це робити запасними шляхами. Такі шляхи у нас є, але вони не вигідні для науки», – підсумував Петро Хомич.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.