Половина українських стартапів не мають доходу. Дослідження
![](/resize/450x300/r/files/news/2022/01-20/330295/453f50b-photo-1591522810896-cb5f45acb9a1.jpg)
51% українських стартапів не отримують доходу, що робить їх залежними від зовнішніх джерел фінансування і надзвичайно чутливими до перешкод.
Про це свідчать результати дослідження, проведеного експертами польської організації «Польсько-український міст стартапів» у партнерстві з урядовим Українським фондом стартапів (USF) та Варшавською фондовою біржею (WSE), пише Економічна правда.
Ще 19,6% підприємств отримують невеликий дохід, до 10 тис. євро, що покриває витрати на діяльність, пов’язану з розробкою продуктів та послуг. Лише один з десяти стартапів отримує річний дохід понад 50 тис. євро.
При цьому, п’ятірка найбільш популярних індустрій серед стартапів виглядає так: програмне забезпечення як послуга, медтехніка та охорона здоров’я, штучний інтелект, енергетика, сільське господарство. 63% стартапів націлені на міжнародний і внутрішній ринки, 24% – на міжнародний, 12% – на український.
«Оскільки активний розвиток стартап-індустрія в Україні отримала відносно недавно, природно, що проєкти тут молоді. Дослідження показало, що 74% стартапів працюють на ринку не більше трьох років, а 87% – менше пʼяти років.
На заснування стартапу, як правило, наважуються кілька людей. За даними проведеного опитування, 37% проєктів створювалися за участю двох осіб, 25% – трьох і тільки в кожному п’ятому є лише один засновник», – йдеться у матеріалі.
Для ведення бізнесу українські стартапи найчастіше засновують товариства з обмеженою відповідальністю, рідше стають фізособами-підприємцями.«Майже чверть підприємств, які брали участь в опитуванні, не мали організаційно-правової форми. Це може свідчити про те, що напрям їх розвитку не дуже динамічний і специфічний. Деякі стартапи, які взяли участь в опитуванні, діють без організаційно-правової форми з 2012 року», – зазначається у статті.
При цьому майже кожен другий стартап на момент опитування перебував на початковій стадії розвитку (pre-seed). Підприємств, які вийшли на наступні етапи (пошук покупця, масштабування, зростання), було менше. Деяким вдається вийти на стадію масштабування в перший рік роботи, іншим – через десять років.Українські стартапи відрізняються один від одного за кількістю учасників. Зазвичай у проєкті, крім засновника, працюють три людини, у середньому – шість осіб. У найбільшому з опитаних стартапів зайнято 46 осіб.
Для 84% засновників стартапів основним джерелом фінансування є власні кошти, 31% має гранти державного Українського фонду стартапів.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Про це свідчать результати дослідження, проведеного експертами польської організації «Польсько-український міст стартапів» у партнерстві з урядовим Українським фондом стартапів (USF) та Варшавською фондовою біржею (WSE), пише Економічна правда.
Ще 19,6% підприємств отримують невеликий дохід, до 10 тис. євро, що покриває витрати на діяльність, пов’язану з розробкою продуктів та послуг. Лише один з десяти стартапів отримує річний дохід понад 50 тис. євро.
При цьому, п’ятірка найбільш популярних індустрій серед стартапів виглядає так: програмне забезпечення як послуга, медтехніка та охорона здоров’я, штучний інтелект, енергетика, сільське господарство. 63% стартапів націлені на міжнародний і внутрішній ринки, 24% – на міжнародний, 12% – на український.
«Оскільки активний розвиток стартап-індустрія в Україні отримала відносно недавно, природно, що проєкти тут молоді. Дослідження показало, що 74% стартапів працюють на ринку не більше трьох років, а 87% – менше пʼяти років.
На заснування стартапу, як правило, наважуються кілька людей. За даними проведеного опитування, 37% проєктів створювалися за участю двох осіб, 25% – трьох і тільки в кожному п’ятому є лише один засновник», – йдеться у матеріалі.
Для ведення бізнесу українські стартапи найчастіше засновують товариства з обмеженою відповідальністю, рідше стають фізособами-підприємцями.«Майже чверть підприємств, які брали участь в опитуванні, не мали організаційно-правової форми. Це може свідчити про те, що напрям їх розвитку не дуже динамічний і специфічний. Деякі стартапи, які взяли участь в опитуванні, діють без організаційно-правової форми з 2012 року», – зазначається у статті.
При цьому майже кожен другий стартап на момент опитування перебував на початковій стадії розвитку (pre-seed). Підприємств, які вийшли на наступні етапи (пошук покупця, масштабування, зростання), було менше. Деяким вдається вийти на стадію масштабування в перший рік роботи, іншим – через десять років.Українські стартапи відрізняються один від одного за кількістю учасників. Зазвичай у проєкті, крім засновника, працюють три людини, у середньому – шість осіб. У найбільшому з опитаних стартапів зайнято 46 осіб.
Для 84% засновників стартапів основним джерелом фінансування є власні кошти, 31% має гранти державного Українського фонду стартапів.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
Луцьк на арені середньовічних боїв: півсотні лицарів борються за кубок України. Фоторепортаж
Сьогодні 18:18
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 18:18
На Херсонщині загинув військовий з Волині Сергій Данилюк
Сьогодні 16:23
Сьогодні 16:23
На Волині попрощалися з загиблим військовим Петром Дарчиком
Сьогодні 15:54
Сьогодні 15:54
Навіки 39: на Волині попрощалися з воїном Дмитром Матіюком
Сьогодні 14:57
Сьогодні 14:57
Укриття музичної школи на Волині відремонтують за 700 тисяч![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 14:28
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 14:28
За тиждень на Волині виникло 58 пожеж в екосистемах
Сьогодні 13:59
Сьогодні 13:59
Волинянина зловили з пакетиками амфетаміну: як його покарали
Сьогодні 13:30
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 13:30
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.