На реконструкцію очисних в Липлянах Європейський банк може дати 8 млн євро
Очисні споруди в Липлянах, побудовані ще в 70-х роках, уже багато років потребують реконструкції. Через переповненість очисних, які приймають стоки з усього Луцька, найбільше страждають мешканці Липлян, оскільки селом уже більше трьох років періодично поширюється неприємний запах, а також забруднюється довкілля. Реальні заходи з усунення смороду й з розробки проекту реконструкції очисних впроваджує нинішня робоча група Луцької міської ради, яку очолює перший заступник Луцького міського голови Григорій Недопад.
30 липня він ініціював зустріч із жителями Липлян, аби розповісти, що вже зроблено і що планується зробити для вирішення проблеми з очисними.
На зустрічі місцеві мешканці зауважили, що це вперше до них прийшли представники місцевої влади, аби напряму почути їх і розповісти про план подальших дій.
– Чудово розумію обурення людей, які змушені жити у критично близькій відстані від очисних споруд, – каже Григорій Недопад. – Повної реконструкції очисні потребували, мабуть, років зо двадцять тому. Але, на жаль, проблему ніби не помічали, аж поки вона не досягла нестерпного рівня. Ми не будемо стояти осторонь від цієї ситуації і вже здійснили ряд заходів як для усунення смороду, так і для залучення в реконструкцію Липлянських очисних споруд інвестиційних коштів Європейського банку. Потрібно розуміти, що для залучення інвестицій, а це – більше восьми мільйонів євро, – необхідно пройти усі етапи підготовки та узгодження проекту, а зробити це швидко просто неможливо. Тому наразі, аби усунути запахи, які псують людям життя, ми запровадили експериментальне використання нейтралізатора, який усуває сморід.
– При попередній владі ми вже піднімали це питання, але тоді нічого не помогло, – розповідали люди. – Сподіваємося, що зараз почнуться зміни.
– Асенізаційні машини тут вивантажувалися, – розповіла одна із присутніх на зустрічі місцевих мешканок. – Одного разу побачила, як скидає нечистоти асенізатор в першому відстійнику від села. Запах був такий, що й пройти неможливо. Сморід – це найгірша проблема. У нас грунт заражений, колодязі заражені.
– Щодо очисних споруд, то, перебуваючи в Липлянах, всі ми відчуваємо, що неприємний запах зменшився, а під час зустрічі з людьми він узагалі не відчувався, попри спекотну погоду, – продовжив Григорій Недопад. – Це сталося тому, що ми почали використовувати знезаражувач на каналізаційно-насосних станціях Луцька. Ця суміш вже дала ефект, вона зменшує запах нечистот, які потрапляють на очисні, на мулові карти і поля фільтрації. Зараз ми наблизилися до головної мети – залучення коштів Європейського банку на реконструкцію очисних у сумі близько восьми мільйонів євро. На початку бюджетного року було виділено 800 тисяч гривень, аби провести зовнішню експертизу і приступити до реалізації цього проекту.
Присутній на зустрічі заступник директора КП «Луцькводоканал» Віктор Гуменюк ознайомив людей зі схемою очисних і планом проведення реконструкції.
– У сьому світі технологія очищення води є така ж, як і на підприємстві «Луцьковдоканал», – розповів Віктор Гуменюк. – Єдина проблема у нас – це накопичення стоків. Очисні в Липлянах із 1972 року введені в експлуатацію і були розраховані на зовсім інший склад і обсяг стоків. Експлуатація очисних мала б передбачати їх періодичну модернізацію і оновлення. За 25 років вони мали б повністю оновитися. Але цього, на жаль, не робилося. І на сьогодні маємо невтішну картину – на мулових картах знаходиться 500 тисяч тонн кубічних метрів мулу, який призводить до виникнення смороду. Найбільшу проблему створює цей накопичений мул, як і будь-яке сміття, якщо його звалити на купу і залишити. На сьогодні є технології очистки цього мулу.
КП «Луцькводоканал» здійснює обслуговування мереж водопостачання і водовідведення, а на реконструкцію очисних потрібні величезні кошти. Це непосильна сума для міського бюджету, яку можна залучити лише від європейських інвесторів. Вартість проекту реконструкції очисних – вісім з половиною мільйонів євро, а це за нинішнім курсом близько 300 мільйонів гривень. Це складний кредит, але коли такі кошти заводяться в Україну по Європейському інвестиційному банку, це в підсумку найоптимальніша можливість для нас, а зараз тільки чотири водоканали України претендують на реалізацію таких проектів. Але європейці повинні отримати гарантії від національної комісії регулювання та енергетики, тому що нам тарифи встановлює не Луцька міська рада. Тарифи на водопостачання та водовідведення встановлюються у Києві. І всі наші намагання закласти додатково хоча б 5 мільйонів на рік, щоб спрямувати їх на вирішення проблем з очисними, нівелюються. Нам національна комісія вже двічі закладає нульову рентабельність, без жодної копійки на оновлення мереж чи впровадження заходів, пов’язаних із екологією. Сьогодні ми працюємо із цим дороговартісним проектом. Якщо вдасться отримати кошти, почнеться реконструкція та модернізація мереж, а також очищення біомулу. Цей процес може тривати кілька років, але без зупинки роботи очисних.
– Людей можна зрозуміти на 100%, – зауважив громадський діяч, член Луцького виконкому Ігор Алексєєв. – Близько 50 років на очисні зливалися нечистоти. Зараз міська влада залучає вісім мільйонів євро, щоб узятися за рішення проблеми, а знезаражувач ліквідовує запах. І це ті методи, які вже дають ефект. Слушне зауваження людей щодо створення зелених насаджень хвої, які поглинають запах. А головне – процес пішов, є напрацювання, є позитивні зрушення і результати.
Для екологічної експертизи проекту реконструкції вже виділені кошти із міського бюджету, зараз є потреба провести кошти через Київ, щоб направити усю необхідну документацію на розгляд комісії Європейського інвестиційного банку.
До слова, присутні на зустрічі мешканці Липлян висловили категоричну незгоду щодо приєднання каналізаційних стоків села Гірка Полонка до очисних споруд в Липлянах. Адже це збільшить обсяги нечистот і може створити нові проблеми на очисних спорудах.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
30 липня він ініціював зустріч із жителями Липлян, аби розповісти, що вже зроблено і що планується зробити для вирішення проблеми з очисними.
На зустрічі місцеві мешканці зауважили, що це вперше до них прийшли представники місцевої влади, аби напряму почути їх і розповісти про план подальших дій.
– Чудово розумію обурення людей, які змушені жити у критично близькій відстані від очисних споруд, – каже Григорій Недопад. – Повної реконструкції очисні потребували, мабуть, років зо двадцять тому. Але, на жаль, проблему ніби не помічали, аж поки вона не досягла нестерпного рівня. Ми не будемо стояти осторонь від цієї ситуації і вже здійснили ряд заходів як для усунення смороду, так і для залучення в реконструкцію Липлянських очисних споруд інвестиційних коштів Європейського банку. Потрібно розуміти, що для залучення інвестицій, а це – більше восьми мільйонів євро, – необхідно пройти усі етапи підготовки та узгодження проекту, а зробити це швидко просто неможливо. Тому наразі, аби усунути запахи, які псують людям життя, ми запровадили експериментальне використання нейтралізатора, який усуває сморід.
– При попередній владі ми вже піднімали це питання, але тоді нічого не помогло, – розповідали люди. – Сподіваємося, що зараз почнуться зміни.
– Асенізаційні машини тут вивантажувалися, – розповіла одна із присутніх на зустрічі місцевих мешканок. – Одного разу побачила, як скидає нечистоти асенізатор в першому відстійнику від села. Запах був такий, що й пройти неможливо. Сморід – це найгірша проблема. У нас грунт заражений, колодязі заражені.
– Щодо очисних споруд, то, перебуваючи в Липлянах, всі ми відчуваємо, що неприємний запах зменшився, а під час зустрічі з людьми він узагалі не відчувався, попри спекотну погоду, – продовжив Григорій Недопад. – Це сталося тому, що ми почали використовувати знезаражувач на каналізаційно-насосних станціях Луцька. Ця суміш вже дала ефект, вона зменшує запах нечистот, які потрапляють на очисні, на мулові карти і поля фільтрації. Зараз ми наблизилися до головної мети – залучення коштів Європейського банку на реконструкцію очисних у сумі близько восьми мільйонів євро. На початку бюджетного року було виділено 800 тисяч гривень, аби провести зовнішню експертизу і приступити до реалізації цього проекту.
Присутній на зустрічі заступник директора КП «Луцькводоканал» Віктор Гуменюк ознайомив людей зі схемою очисних і планом проведення реконструкції.
– У сьому світі технологія очищення води є така ж, як і на підприємстві «Луцьковдоканал», – розповів Віктор Гуменюк. – Єдина проблема у нас – це накопичення стоків. Очисні в Липлянах із 1972 року введені в експлуатацію і були розраховані на зовсім інший склад і обсяг стоків. Експлуатація очисних мала б передбачати їх періодичну модернізацію і оновлення. За 25 років вони мали б повністю оновитися. Але цього, на жаль, не робилося. І на сьогодні маємо невтішну картину – на мулових картах знаходиться 500 тисяч тонн кубічних метрів мулу, який призводить до виникнення смороду. Найбільшу проблему створює цей накопичений мул, як і будь-яке сміття, якщо його звалити на купу і залишити. На сьогодні є технології очистки цього мулу.
КП «Луцькводоканал» здійснює обслуговування мереж водопостачання і водовідведення, а на реконструкцію очисних потрібні величезні кошти. Це непосильна сума для міського бюджету, яку можна залучити лише від європейських інвесторів. Вартість проекту реконструкції очисних – вісім з половиною мільйонів євро, а це за нинішнім курсом близько 300 мільйонів гривень. Це складний кредит, але коли такі кошти заводяться в Україну по Європейському інвестиційному банку, це в підсумку найоптимальніша можливість для нас, а зараз тільки чотири водоканали України претендують на реалізацію таких проектів. Але європейці повинні отримати гарантії від національної комісії регулювання та енергетики, тому що нам тарифи встановлює не Луцька міська рада. Тарифи на водопостачання та водовідведення встановлюються у Києві. І всі наші намагання закласти додатково хоча б 5 мільйонів на рік, щоб спрямувати їх на вирішення проблем з очисними, нівелюються. Нам національна комісія вже двічі закладає нульову рентабельність, без жодної копійки на оновлення мереж чи впровадження заходів, пов’язаних із екологією. Сьогодні ми працюємо із цим дороговартісним проектом. Якщо вдасться отримати кошти, почнеться реконструкція та модернізація мереж, а також очищення біомулу. Цей процес може тривати кілька років, але без зупинки роботи очисних.
– Людей можна зрозуміти на 100%, – зауважив громадський діяч, член Луцького виконкому Ігор Алексєєв. – Близько 50 років на очисні зливалися нечистоти. Зараз міська влада залучає вісім мільйонів євро, щоб узятися за рішення проблеми, а знезаражувач ліквідовує запах. І це ті методи, які вже дають ефект. Слушне зауваження людей щодо створення зелених насаджень хвої, які поглинають запах. А головне – процес пішов, є напрацювання, є позитивні зрушення і результати.
Для екологічної експертизи проекту реконструкції вже виділені кошти із міського бюджету, зараз є потреба провести кошти через Київ, щоб направити усю необхідну документацію на розгляд комісії Європейського інвестиційного банку.
До слова, присутні на зустрічі мешканці Липлян висловили категоричну незгоду щодо приєднання каналізаційних стоків села Гірка Полонка до очисних споруд в Липлянах. Адже це збільшить обсяги нечистот і може створити нові проблеми на очисних спорудах.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 2
![](/public/images/user_no_foto.png?1723875777)
рибак
Показати IP
1 Серпня 2018 12:46
Кожен рік виходять такі статті,що може дати Європейський банк кошти,і зразу по Стиру починає пливти мертва риба або "соплі". Що чекати цього року?
![](/public/images/user_no_foto.png?1723875777)
Дядя
Показати IP
1 Серпня 2018 13:21
Треба міськраді і керівникам, водоканалу , вванькові корчук і компанії раз в неділю робити заплив в тому що вони випускають в стир.
У волинських селах планують відремонтувати дороги. Де саме![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 09:08
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 09:08
На території Луцької громади розміщені 36 об’єктів природно-заповідного фонду України
Сьогодні 08:12
Сьогодні 08:12
На Волині створено перші організації водокористувачів
Сьогодні 07:45
Сьогодні 07:45
Найстарша гігантська панда вперше стала мамою: вона народила панденят-близнят
16 Серпня 2024 23:38
16 Серпня 2024 23:38
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.