Мовна мапа України 122 роки тому: Холмщина й Кубань були більш україномовними, ніж Луцьк
![](/resize/450x308/r/files/news/2019/01-02/260240/lutsk10.jpg)
Переважно україномовні території, що нині належать Польщі та Білорусі, Луцький повіт, де співіснували чотири великі мовні групи, україномовний простір від Влодави по Кубань та Кавказ і межа «руского міра» не на Донбасі, а поблизу Воронежа: Інформаційне агентство Волинські Новини проаналізувало мовну мапу Волині та України зразка 1897 року.
Інтерактивну мапу «Мовний склад повітів Російської імперії», що базується на переписі 1897 року, оприлюднили на веб-сайті Datatowel.in.ua, присвяченому демографії, економіці та електоральній географії України.
За даними перепису, у Луцькому повіті «малоросійською» мовою спілкувалися понад 143 тисячі жителів (57% населення). Зауважимо, що нині Луцьк називають лідером за відсотком україномовних жителів серед усіх обласних центрів країни, а ще 120 років тому місто та регіон, адміністративним центром якого воно було, не належало до найбільш україномовних. На той час понад 90% населення спілкувалося українською в регіоні, що тепер вважається русифікованим, тобто, у Полтавській губернії (Кобеляцький повіт – 97,3% україномовних, Гадяцький – 96,9% тощо). Цікаво, що навіть у Києві, який вважається дуже русифікованим містом, перепис зафіксував 56,2% україномовних (понад 304 тисячі жителів Київського повіту) і лише 26,6% російськомовних.
Від Сяну по Кавказ: де спілкувалися українською 120 років тому
У 1897 році україномовний простір в межах Російської імперії простягався від Бельського повіту на заході (нині Польща) до Богучарського повіту на сході (зараз територія Росії, а тоді українською в регіоні спілкувалися понад 81% жителів). Південними форпостами української мови були Новогригорівський повіт Ставропольської губернії з понад 50% україномовних та Темрюкський відділ Кубанської області (75,2% україномовних, нині азовське та чорноморське узбережжя Росії).Назвати Крим цілковито російським на той час теж було б неправильно: в повітах Таврійської губернії на теренах півострова до 59% жителів спілкувалися татарською, від 3 до 22% - українською. Перевагу української показували дані перепису і на територіях Донбасу, нині тимчасово окупованих Росією: 50,5% україномовних в Слов’яносербському повіті (нині Луганськ), 61,7% - в Таганрозькому окрузі Війська Донського (східна частина Луганщини та території Росії на кордоні з Україною), 38,9% у Донецькому окрузі (частина Луганщини та Ростовської області Росії), 58,2% - у Бахмутському повіті (зокрема сучасні Донецьк та Горлівка).В Астраханській губернії, за сотні кілометрів від сучасного державного кордону України, в окремих повітах україномовні становили від 18 до 40% населення. На далекому Сході понад 25% називали українську мов як рідну в Південно-Уссурійській окрузі Приморської області.
Луцьк та Волинь: строката мовна палітра замість одномовності
Серед населення Луцького повіту, до складу якого тоді входили території частини сучасних Волинської та Рівненської областей від Горохівського району на півдні до Володимирця на півночі, другою за чисельністю мовною групою були євреї (майже 36 тисяч осіб, або 14,1 % населення), третьою – німці (понад 30 тисяч, 12%), четвертою – поляки (24,5 тисячі або 9,7%). «Вєлікорускій язик», тобто, російську мову тут рідною називали 5,1% населення, півтора відсотка спілкувалися чеською та словацькою мовами, 969 осіб або 0,4% - татарською. У Рівненському повіті відсоток україномовних становив 60,5%, у Дубнівському – 68,2%.
Нагадаємо, що населення Луцька на той час становило лише 15,8 тисячі, з них українською спілкувалися 9,4% (майже півтори тисячі осіб), єврейською – 59,5% (понад 9,3 тисячі), російською – 17%, польською – 7,8%. Відповідно до перепису 1897 року, у місті 123 особи розмовляли чеською, 202 – німецькою, 84 – білоруською, 404 – татарською, 3 – французькою.
У сусідньому Володимир-Волинському повіті українською розмовляли майже 200 тисяч осіб (72,1%), єврейською – 10,4%, польською – 8,4%, німецькою – 5,7%, російською – 2,8%, чеською та словацькою - 0,6%. Своєю чергою, у Ковельському повіті частка україномовних становила 78,5%, євреїв – 11,9%, поляків – 4,6%, російськомовних – 3,5%, німців – 0,9%, білорусів – 0,3%. Частина сучасних Волинської та Рівненської областей, зокрема, Любешівський район на той час входили до складу Пінського повіту, де під час перепису білоруськомовними себе назвали 74,3%, україномовними – лише 0,6%.
Водночас, вражають цифри перепису Кобринського повіту, що нині практично повністю входить до складу Білорусі: тут нараховували 79,6% україномовних. В Берестейському повіті Гродненської губернії (нині частина Брестської області Білорусі на межі з Волинню) українською спілкувалися 64,4%, єврейською - 20,8,%, білоруською – лише 1,8%.
Сучасні сусіди Волині, у 1897 – терени, де переважала українська
На теренах Бельського повіту Гродненської губернії, що нині входять до складу Польщі, існував практично паритет україномовного та польськомовного населення – 39,1 та 34,9% відповідно. Майже третину населення становили україномовні в Костянтинівському повіті Седлецької губернії (Польща), а в Бельському повіті (територія Польщі на межі з Білоруссю) українською спілкувалися 38,1%, польською – 33,9%, єврейською – 21,7%. Понад половина населення говорила українською у Влодавському повіті (54,4 тисячі або 55,7% ). У Холмському повіті Люблінської губернії україномовних нараховували 33,4%, польськомовних – 34,5%, німців – 12,7%, євреїв – 12,7%, російськомовних – 6,3%.
Незвичними виглядають нині дані щодо Грубешівського повіту Люблінської губернії (нині частина Люблінського воєводства Польщі на кордоні з Україною) – 59,6% були україномовними (тобто, навіть більше, ніж у Луцькому повіті), польською розмовляли лише 23,1%, єврейською – 14,5%. В розташованому південніше на сучасній території Польщі Томашівському повіті україномовними називали себе 49,5%, польськомовними – 36,5%.
Втрачене різноманіття або нації, зметені з Волині буревіями історії
Воєнні лихоліття та різноманітні історичні перипетії майже стерли пам'ять про ті нації, які ще 120 років тому проживали поряд з волинянами: на мапі чітко окреслюється простір компактного проживання чехів та словаків, які становили 5,3% населення Дубнівського повіту, відчутну частку серед населення Луцького, Рівненського та Острозького повітів.Євреї на той час були другою за чисельністю національною групою в усіх без винятку повітах, що розташовувалися на території сучасних Волині та Рівненщини. Практично кожен десятий житель на території від Холмського повіту на заході до Житомирського на сході спілкувався німецькою мовою. Трохи менше 10% жителів Волині та Рівненщини спілкувалися польською.Про втрачене мовне та етнічне різноманіття Волині нині нагадують лише поодинокі величні пам’ятки, що лишаються прикрасами давнього Лучеська: костел та монастирі, синагога та будівля колишньої єврейської гімназії, побудована силами німецької громади кірха, масивні споруди пивзаводу чеха Земана, будівля колишньої вірменської церкви.
Проходячи повз них, сучаснику варто замислитися про те, наскільки важливо шанувати спадщину предків та пам’ятати, що щасливе майбутнє та процвітання можливе лише у разі взаєморозуміння та діалогу між націями та народами, а спроба будь-якої імперії загарбати чи анексувати чужі землі у підсумку приречена на поразку.
Павло ПЕРЕВЕДЕНЕЦЬ
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Інтерактивну мапу «Мовний склад повітів Російської імперії», що базується на переписі 1897 року, оприлюднили на веб-сайті Datatowel.in.ua, присвяченому демографії, економіці та електоральній географії України.
За даними перепису, у Луцькому повіті «малоросійською» мовою спілкувалися понад 143 тисячі жителів (57% населення). Зауважимо, що нині Луцьк називають лідером за відсотком україномовних жителів серед усіх обласних центрів країни, а ще 120 років тому місто та регіон, адміністративним центром якого воно було, не належало до найбільш україномовних. На той час понад 90% населення спілкувалося українською в регіоні, що тепер вважається русифікованим, тобто, у Полтавській губернії (Кобеляцький повіт – 97,3% україномовних, Гадяцький – 96,9% тощо). Цікаво, що навіть у Києві, який вважається дуже русифікованим містом, перепис зафіксував 56,2% україномовних (понад 304 тисячі жителів Київського повіту) і лише 26,6% російськомовних.
Від Сяну по Кавказ: де спілкувалися українською 120 років тому
У 1897 році україномовний простір в межах Російської імперії простягався від Бельського повіту на заході (нині Польща) до Богучарського повіту на сході (зараз територія Росії, а тоді українською в регіоні спілкувалися понад 81% жителів). Південними форпостами української мови були Новогригорівський повіт Ставропольської губернії з понад 50% україномовних та Темрюкський відділ Кубанської області (75,2% україномовних, нині азовське та чорноморське узбережжя Росії).Назвати Крим цілковито російським на той час теж було б неправильно: в повітах Таврійської губернії на теренах півострова до 59% жителів спілкувалися татарською, від 3 до 22% - українською. Перевагу української показували дані перепису і на територіях Донбасу, нині тимчасово окупованих Росією: 50,5% україномовних в Слов’яносербському повіті (нині Луганськ), 61,7% - в Таганрозькому окрузі Війська Донського (східна частина Луганщини та території Росії на кордоні з Україною), 38,9% у Донецькому окрузі (частина Луганщини та Ростовської області Росії), 58,2% - у Бахмутському повіті (зокрема сучасні Донецьк та Горлівка).В Астраханській губернії, за сотні кілометрів від сучасного державного кордону України, в окремих повітах україномовні становили від 18 до 40% населення. На далекому Сході понад 25% називали українську мов як рідну в Південно-Уссурійській окрузі Приморської області.
Луцьк та Волинь: строката мовна палітра замість одномовності
Серед населення Луцького повіту, до складу якого тоді входили території частини сучасних Волинської та Рівненської областей від Горохівського району на півдні до Володимирця на півночі, другою за чисельністю мовною групою були євреї (майже 36 тисяч осіб, або 14,1 % населення), третьою – німці (понад 30 тисяч, 12%), четвертою – поляки (24,5 тисячі або 9,7%). «Вєлікорускій язик», тобто, російську мову тут рідною називали 5,1% населення, півтора відсотка спілкувалися чеською та словацькою мовами, 969 осіб або 0,4% - татарською. У Рівненському повіті відсоток україномовних становив 60,5%, у Дубнівському – 68,2%.
Нагадаємо, що населення Луцька на той час становило лише 15,8 тисячі, з них українською спілкувалися 9,4% (майже півтори тисячі осіб), єврейською – 59,5% (понад 9,3 тисячі), російською – 17%, польською – 7,8%. Відповідно до перепису 1897 року, у місті 123 особи розмовляли чеською, 202 – німецькою, 84 – білоруською, 404 – татарською, 3 – французькою.
У сусідньому Володимир-Волинському повіті українською розмовляли майже 200 тисяч осіб (72,1%), єврейською – 10,4%, польською – 8,4%, німецькою – 5,7%, російською – 2,8%, чеською та словацькою - 0,6%. Своєю чергою, у Ковельському повіті частка україномовних становила 78,5%, євреїв – 11,9%, поляків – 4,6%, російськомовних – 3,5%, німців – 0,9%, білорусів – 0,3%. Частина сучасних Волинської та Рівненської областей, зокрема, Любешівський район на той час входили до складу Пінського повіту, де під час перепису білоруськомовними себе назвали 74,3%, україномовними – лише 0,6%.
Водночас, вражають цифри перепису Кобринського повіту, що нині практично повністю входить до складу Білорусі: тут нараховували 79,6% україномовних. В Берестейському повіті Гродненської губернії (нині частина Брестської області Білорусі на межі з Волинню) українською спілкувалися 64,4%, єврейською - 20,8,%, білоруською – лише 1,8%.
Сучасні сусіди Волині, у 1897 – терени, де переважала українська
На теренах Бельського повіту Гродненської губернії, що нині входять до складу Польщі, існував практично паритет україномовного та польськомовного населення – 39,1 та 34,9% відповідно. Майже третину населення становили україномовні в Костянтинівському повіті Седлецької губернії (Польща), а в Бельському повіті (територія Польщі на межі з Білоруссю) українською спілкувалися 38,1%, польською – 33,9%, єврейською – 21,7%. Понад половина населення говорила українською у Влодавському повіті (54,4 тисячі або 55,7% ). У Холмському повіті Люблінської губернії україномовних нараховували 33,4%, польськомовних – 34,5%, німців – 12,7%, євреїв – 12,7%, російськомовних – 6,3%.
Незвичними виглядають нині дані щодо Грубешівського повіту Люблінської губернії (нині частина Люблінського воєводства Польщі на кордоні з Україною) – 59,6% були україномовними (тобто, навіть більше, ніж у Луцькому повіті), польською розмовляли лише 23,1%, єврейською – 14,5%. В розташованому південніше на сучасній території Польщі Томашівському повіті україномовними називали себе 49,5%, польськомовними – 36,5%.
Втрачене різноманіття або нації, зметені з Волині буревіями історії
Воєнні лихоліття та різноманітні історичні перипетії майже стерли пам'ять про ті нації, які ще 120 років тому проживали поряд з волинянами: на мапі чітко окреслюється простір компактного проживання чехів та словаків, які становили 5,3% населення Дубнівського повіту, відчутну частку серед населення Луцького, Рівненського та Острозького повітів.Євреї на той час були другою за чисельністю національною групою в усіх без винятку повітах, що розташовувалися на території сучасних Волині та Рівненщини. Практично кожен десятий житель на території від Холмського повіту на заході до Житомирського на сході спілкувався німецькою мовою. Трохи менше 10% жителів Волині та Рівненщини спілкувалися польською.Про втрачене мовне та етнічне різноманіття Волині нині нагадують лише поодинокі величні пам’ятки, що лишаються прикрасами давнього Лучеська: костел та монастирі, синагога та будівля колишньої єврейської гімназії, побудована силами німецької громади кірха, масивні споруди пивзаводу чеха Земана, будівля колишньої вірменської церкви.
Проходячи повз них, сучаснику варто замислитися про те, наскільки важливо шанувати спадщину предків та пам’ятати, що щасливе майбутнє та процвітання можливе лише у разі взаєморозуміння та діалогу між націями та народами, а спроба будь-якої імперії загарбати чи анексувати чужі землі у підсумку приречена на поразку.
Павло ПЕРЕВЕДЕНЕЦЬ
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 10
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Зільберман
Показати IP
2 Січня 2019 19:42
122 роки тому Луцьк був єврейським містом. Віддайте Луцьк євреям і забирайтесь в свої хутори, з яких приїхали ви чи ваші батьки!
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Хутір до Зільберман
Показати IP
2 Січня 2019 20:39
Напиши на івриті, тоді повіримо, що ти дійсно Зільберман, а не Штангенциркуль.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Лучанин до Зільберман
Показати IP
3 Січня 2019 09:26
Враховуючи події 2-ї світової війни, а саме знищення євреїв, в яких, на жаль, активну участь брало УПА, не виключено, що ваш коментар і є програмною діяльністю сучасних впливових євреїв. Варто зазначити, що в Ізраїлі є спеціальна служба, яка займається тими, хто здійснив злочини проти єврейського народу. Також, жалюгідний стан нашої країни, в який вона почала скочуватись після 2014 року також підтверджує ваш коментар.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Нелучанин до Лучанин
Показати IP
11 Січня 2020 15:09
Ви такий лучанин, як я! та і не українець ви теж! бо треба бути апбо московитом, або московським наймитом/манкуртом, щоб підв'язувати УПА під знищення євреїів. в УПА євреїв було набагато більше, ніж ваша отруєна ГБшною пропагандою уява може собі намалювати! розкажіть ще про те, що "УПА засуджена за результатами вєлікай атєчєствєннай усєм міром", щоби вже повністю розкрити ваш "світогляд"
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Анатолій до Лучанин
Показати IP
21 Січня 2020 12:41
Щось Ваші казочки від кремлеагітпропу суперечать оповідям моєї родини. Коли йшов через містекчко обоз УПА-Північ міщани (так тоді називали) добродушно підсміювались "Повні вози жидівок"(так тоді казали). Бо молодь не хотіла слухати рабинів, що вели на розстріли а втікала в ліс. Обоз УПА-Північ сягав 10 тис чол, то при тому що в кращі часи вояків не було і 1000.
Що до коніцентрації в містах, то я маю прадідову купчу з печаткою царського губернатора, де чорним-по білому написано, що землю він купляє без права продажу чи здачі в оренду ні жиду ні ляху. Саме тому, не маючи права на основне джерело доходу українців - землю, Жиди (евреїв тоді ніхто не хнав, як досі не знають в Польщі) займалися іншими видами праці, не лиш торгівл, а шевці, кравці, вчителі, актори, лікарі.... Так що не гоніться за правоб не мати права на зе млю - це не велике щастя,
На жальхлопчики, що переховувались в дідовій кузні вночі зникли, певно хтось із вцілілиз із родини забрав, бо якби німці дізнались, то розстріляли б і дідову родину.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
! до Зільберман
Показати IP
3 Січня 2019 12:40
Якийсь дешевий провокатор цей "зільберман"... А від самого лаптями за кілометр несе, - ванюшбка уході, вдкі большє нєт!!!
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Артемеко до !
Показати IP
9 Січня 2019 11:55
Только про евреев шо то не так скажешь и сразу ты враг человечества-антисемит. но про украинцев и других ьможно писать всё ШО хочешь. Потому не пошли бы вы нах*р!
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Розігнався
Показати IP
2 Січня 2019 22:20
122 роки тому Луцьк і був хутором...
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
все міняється
Показати IP
8 Січня 2019 19:50
І шо вони нового відкрили. Тоді міста по всій Центр. і Зах. Україні були переважно єврейськими. Плюс ще на Заході поляки а на сході росіяни. Другою за чисельністю носіїв мовою в Ковелі, Дубно була великоруська - то все є в Вікіпедії. У Львові було 6% україномовних.
![](/public/images/user_no_foto.png?1724546415)
Чесний жид
Показати IP
14 Січня 2019 21:16
Наше вчення говорить що в Світі існують аіти і гої... Тобто всі , хто не аіти (жиди) - ті є гоями ( всі інші)... І це нормально. Але коли представник любої іншої нації намагається виділити нас (жидів) в окрему категорію - то є злий антисеміт !!!
За те, що побив до смерті знайомого, волинянин відсидить сім років
24 Серпня 2024 23:36
24 Серпня 2024 23:36
Укриття ліцею в селі біля Луцька відремонтують за 15 млн![](/public/images/logo.png)
24 Серпня 2024 23:08
![](/public/images/logo.png)
24 Серпня 2024 23:08
Волинянин тричі за два дні обікрав «Аврору», суд його оштрафував на 510 грн![](/public/images/logo.png)
24 Серпня 2024 22:40
![](/public/images/logo.png)
24 Серпня 2024 22:40
«Першим ділом викопаю мамі картоплю»: волинський нацгвардієць про повернення з фронту
24 Серпня 2024 22:12
24 Серпня 2024 22:12
«Незалежні. Вільні. Нескорені»: на Театральному майдані в Луцьку – благодійний концерт
24 Серпня 2024 21:44
24 Серпня 2024 21:44
У Нововолинську чоловік з жінкою побили поліцейських, які приїхали на виклик
24 Серпня 2024 21:16
24 Серпня 2024 21:16
Рідним полеглих воїнів з Любешівщини вручили їхні нагороди
24 Серпня 2024 20:48
24 Серпня 2024 20:48
Хакери ГУР заблокували десятки ресурсів промислових обʼєктів Росії
24 Серпня 2024 20:20
24 Серпня 2024 20:20
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.