Історичний саміт: чому кандидатство України в члени ЄС називають «авансом»
![](/resize/450x281/r/files/news/2022/06-23/341449/1cd78eba4dd9f9e74303ef2ac01be35b.jpeg)
У четвер, 23 червня, в Брюсселі лідери Євросоюзу визначаться зі статусом «кандидата в члени ЄС для України.
Те, на що в Києві так швидко й не сподівалися до російського вторгнення, може стати реальністю. Принаймні європейські високопосадовці кажуть, що консенсус із приводу цього в Євросоюзі є.
Як готуються до цього рішення в Брюсселі й Києві, а аткож чому ймовірне кандидатство України називають «авансом», у сюжеті ТСН.
Брюссельський євроквартал – центр ухвалення ключових для Євросоюзу рішень. Саме сюди двічі на рік, а то і частіше, з’їжджаються всі європейські лідери, щоби визначитися, як реагувати на нові виклики, кого карати санкціями, а кого приймати до своїх лав. Сьогоднішній їхній саміт двері може прочинити для України. Країна офіційно стане кандидатом у члени ЄС, якщо лідери дадуть одностайну згоду. На це готові вже й найзатятіші скептики, серед яких була Швеція.
«Важлива розмова з президентом України Зеленським підтвердила постійну підтримку України Швецією, включно зі статусом кандидата для неї у члени Євросоюзу», – написала Магдалена Андерссон, прем’єр-міністерка Швеції.
Про те, що неприємних несподіванок не буде, свідчить і проєкт рішення лідерів, що опинився у розпорядженні «Радіо Свобода». Там вже записано: «Єврорада схвалює статус кандидата для України й Молдови». Вони заслуговують, наголосила президентка Єврокомісії Урсула фон дер Ляєн в переддень саміту. Підкреслюючи історичність моменту, нагадала і про реформи як передумову майбутнього обох країн у Євросоюзі.
«Україна заслуговує на статус кандидата з розумінням того, що країна має втілити низку подальших важливих реформ. А те, наскільки далеко зайдуть Україна, Молдова, Грузія і як швидко просуватимуться, залежить насамперед від їхніх дій та прогресу. А те, як ми на прогрес реагуватимемо, – це вже наш вибір», – наголосила президентка Єврокомісії.
Кандидатсво, що збираються закріпити за Україною, некласичне за стандартами ЄС. Воно не дасть «зелене світло» переговорам про вступ. Спершу в Києві мають виконати домашнє завдання: у списку сім пунктів. Там – боротьба з відмиванням грошей, корупцією, ЄС чекає, що в Україні призначать керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, судова реформа, антиолігархічне законодавство. Політичне керівництво країни готове виконувати, обіцяє й впоратися до кінця року.
«Я думаю, більшість із них ми зможемо реалізувати навіть швидше – це що стосується ухвалення певного законодавства та реалізації технічних завдань. В кінці 2022 року Єврокомісія підготує висновок і оцінку того, наскільки ми справились з цим завданням. Це в наших інтересах, оскільки ми хочемо вже говорити про початок перемовин», – каже віцепрем’єрка України з питань євроінтеграції Ольга Стефанішина.
Країні-кандидату відкриваються і структурні фонди ЄС – сотні мільярдів євро. Це значно більше, ніж доступно було раніше, пояснила Стефанішина. Кошти підуть на повоєнне відновлення України. Війна триває, а відтак вона може затримати реформи. Це розуміють у ЄС, а тому готові чекати. Чіткого дедлайну виконання умов немає.
До слова, Туреччина вже 23 роки в статусі кандидата. Утім є й більш обнадійливий приклад. Так, три роки знадобилося Швеції й Фінляндії, щоби пройти шлях від подання заявки до членства. Проте вони менші за площею й не відстоювали в момент вступу на фронті свою незалежність.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Те, на що в Києві так швидко й не сподівалися до російського вторгнення, може стати реальністю. Принаймні європейські високопосадовці кажуть, що консенсус із приводу цього в Євросоюзі є.
Як готуються до цього рішення в Брюсселі й Києві, а аткож чому ймовірне кандидатство України називають «авансом», у сюжеті ТСН.
Брюссельський євроквартал – центр ухвалення ключових для Євросоюзу рішень. Саме сюди двічі на рік, а то і частіше, з’їжджаються всі європейські лідери, щоби визначитися, як реагувати на нові виклики, кого карати санкціями, а кого приймати до своїх лав. Сьогоднішній їхній саміт двері може прочинити для України. Країна офіційно стане кандидатом у члени ЄС, якщо лідери дадуть одностайну згоду. На це готові вже й найзатятіші скептики, серед яких була Швеція.
«Важлива розмова з президентом України Зеленським підтвердила постійну підтримку України Швецією, включно зі статусом кандидата для неї у члени Євросоюзу», – написала Магдалена Андерссон, прем’єр-міністерка Швеції.
Про те, що неприємних несподіванок не буде, свідчить і проєкт рішення лідерів, що опинився у розпорядженні «Радіо Свобода». Там вже записано: «Єврорада схвалює статус кандидата для України й Молдови». Вони заслуговують, наголосила президентка Єврокомісії Урсула фон дер Ляєн в переддень саміту. Підкреслюючи історичність моменту, нагадала і про реформи як передумову майбутнього обох країн у Євросоюзі.
«Україна заслуговує на статус кандидата з розумінням того, що країна має втілити низку подальших важливих реформ. А те, наскільки далеко зайдуть Україна, Молдова, Грузія і як швидко просуватимуться, залежить насамперед від їхніх дій та прогресу. А те, як ми на прогрес реагуватимемо, – це вже наш вибір», – наголосила президентка Єврокомісії.
Кандидатсво, що збираються закріпити за Україною, некласичне за стандартами ЄС. Воно не дасть «зелене світло» переговорам про вступ. Спершу в Києві мають виконати домашнє завдання: у списку сім пунктів. Там – боротьба з відмиванням грошей, корупцією, ЄС чекає, що в Україні призначать керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, судова реформа, антиолігархічне законодавство. Політичне керівництво країни готове виконувати, обіцяє й впоратися до кінця року.
«Я думаю, більшість із них ми зможемо реалізувати навіть швидше – це що стосується ухвалення певного законодавства та реалізації технічних завдань. В кінці 2022 року Єврокомісія підготує висновок і оцінку того, наскільки ми справились з цим завданням. Це в наших інтересах, оскільки ми хочемо вже говорити про початок перемовин», – каже віцепрем’єрка України з питань євроінтеграції Ольга Стефанішина.
Країні-кандидату відкриваються і структурні фонди ЄС – сотні мільярдів євро. Це значно більше, ніж доступно було раніше, пояснила Стефанішина. Кошти підуть на повоєнне відновлення України. Війна триває, а відтак вона може затримати реформи. Це розуміють у ЄС, а тому готові чекати. Чіткого дедлайну виконання умов немає.
До слова, Туреччина вже 23 роки в статусі кандидата. Утім є й більш обнадійливий приклад. Так, три роки знадобилося Швеції й Фінляндії, щоби пройти шлях від подання заявки до членства. Проте вони менші за площею й не відстоювали в момент вступу на фронті свою незалежність.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
«Від кафетерію до бібліотеки»: громадську вбиральню в центрі Луцька хотіли виставити на аукціон ![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 15:36
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 15:36
Скільки дітей на Волині цьогоріч стануть першокласниками
Сьогодні 15:02
Сьогодні 15:02
Ексгенерала СБУ Наумова оголосили в міжнародний розшук
Сьогодні 14:29
Сьогодні 14:29
Готові приймати дітей: у двох луцьких школах відремонтували вікна, пошкоджені внаслідок атаки РФ
Сьогодні 13:56
Сьогодні 13:56
Відомо, хто з луцьких учнів отримає стипендії міськради
Сьогодні 13:23
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 13:23
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.