Курс під 30 грн, захмарні витрати на президента й суперечка з МВФ: що не так із бюджетом на 2021-й рік. Думка
![](/resize/450x245/r/files/news/2020/09-15/300300/987.jpg)
Кабмін затвердив і подав до Верховної Ради бюджет країни на наступний рік. Уряд був змушений балансувати: з одного боку доведеться виконувати всі вже озвучені обіцянки, а з іншого – економіка виявилася не в найкращій ситуації через пандемію коронавірусу, і тепер у разі зростання витрат потрібно розраховувати на більш низькі доходи.
Документ вже розкритикували як нардепи, так і економісти. Вони виступили проти роздмухування витрат на Офіс президента (+350 млн грн) і силовий блок, до того ж для звичайних українців уряд приготував приховане підвищення податків. Також експерти обурені гігантським дефіцитом бюджету у 270 млрд грн, покривати який Україні доведеться за рахунок нових кредитів.
Про те, чого чекати українцям від головного фінансового документа країни – читайте в матеріалі OBOZREVATEL.
МВФ може не схвалити: що не так із бюджетом України
Традиційно одним з головних чинників стабільності залишається співпраця з Міжнародним валютним фондом. Це такий собі маяк для інших фінансових організацій: немає МВФ, не прийдуть і гроші від Світового банку, ЄС і т.д. Фонд не диктує, яким повинен бути бюджет країни, але при цьому наполягає на виконання певних критеріїв.
Одним з них є рівень дефіциту держбюджету, пояснює керівник відділу аналітики Concorde Capital Олександр Паращій. Міністерство фінансів передбачає, що цей показник повинен бути на рівні 6%, в той час як МВФ погодив трохи більше 5%.
Дефіцит, якщо зовсім спростити, це різниця між витратами і доходами. Ми заробляємо менше, ніж витрачаємо. Ця різниця покривається за рахунок кредитів і інвестицій. В обставинах, що склалися на великі інвестиції розраховувати не варто, а без МВФ зібрати достатньо кредитів для покриття дефіциту не вдасться. До речі, в видаткову частину закладають і гроші, які потрібно витратити на обслуговування і погашення боргів.
"На основі цього прогнозу складено бюджет. Основні питання у МВФ може виникнути з приводу розміру планового дефіциту. Дефіцит Мінфіном планується на рівні 6%, при чому в меморандумі з МВФ передбачено близько 5%. Тут можуть виникнути питання. Це, в принципі, може бути предметом для переговорів. Можливо під час переговорів сторони і знайдуть спільний знаменник", – говорить Паращій.
На яких цифрах ґрунтується бюджет: що потрібно знати
Ще в липні Кабінет міністрів показав оновлений макроекономічний прогноз, згадує аналітик Володимир Мазуренко. На його основі і складали головний фінансовий документ країни.
При цьому і Мазуренко, і Паращій впевнені: ще не до кінця відомо, як буде розвиватися коронакрізіс, що буде з пандемією, а саме від цього залежить, в якому стані буде економіка країни.
Незважаючи на це, бюджет неможливо розробити без прогнозних макроекономічних показників. Згідно них в 2021-му нас чекає:
- середня зарплата в 13 632 грн;
- зростання цін на рівні 8,1%;
- безробіття на рівні 9,2%;
- дефіцит торгового балансу в $ 10,416 млрд;
- курс долара на рівні 29 грн / $;
- зростання ВВП в 4,6%.
"В минулому році Кабінет міністрів закладав зростання ВВП на 2020 й на рівні 3,5%. За фактом же ми будемо мати мінус 6-7%. Будь-які довгограючі прогнози в умовах стількох змінних завжди дуже ризиковані. Ми розуміємо, що можемо отримати на виході зовсім іншу ситуацію ", – пояснює Мазуренко.
У Concorde Capital впевнені, що ситуація може сильно змінюватися як в кращу, так і в гірший бік. Мовляв, доведеться переглядати параметри бюджети і в цьому, і в наступному році.
Ризики і обіцянки: як на українців вплине новий бюджет
Аналітики впевнені: якщо затверджений макропрогноз вдасться виконати, то ризики дефолту, хоч вони завжди залишаються, будуть невеликими. Навіть з високим дефіцитом Україна зможе обслуговувати свої борги і виконувати зобов'язання перед зовнішніми кредиторами.
Мінфін без деталей опублікував ключові пріоритети проекту держбюджету-2021:
підвищена мінімальна заробітна плата;
Йдеться про зростання виплати до 6000 грн з січня і до 6500 грн з липня наступного року. OBOZREVATEL вже неодноразово писав, що підвищення мінімальної зарплати призводить до зростання надходжень до бюджету.
якісна освіта і доступна медицина;
При цьому в уряді не уточнили, скільки саме коштів закладуть в бюджет на медицину і освіти.
протидія пандемії і COVID-19 і вакцинація;
З урахуванням прогнозів про можливий випуск вакцини від коронавірусу в 2021, в бюджеті, ймовірно, передбачать кошти на закупівлю вакцини як мінімум для окремих груп населення.
турбота про старість (допомога пенсіонерам 75+)
Йдеться про надбавку до пенсії в розмірі 500 грн для всіх пенсіонерів, які вже досягли вказаного віку. Правда, швидше за все, нововведення не торкнеться тих, кому зараз більше 80 років. Вони отримали свою надбавку вже в цьому році.
Крім того, серед пріоритетів відомство позначило:
- надійна оборона і безпека;
- велике будівництво (дороги);
- зручна транспортна інфраструктура (нові пасажирські вагони);
- розвиток культури;
- підтримка спорту високих досягнень;
- масштабна цифровізація економіки;
- фінансово спроможні регіони.
За що розкритикували бюджет
Після публікації проєкту держбюджету його розкритикували як представники опозиційних партій, так і економісти. Зокрема, обурення викликало різке збільшення витрат на Офіс президента і на силовий блок:
Офіс президента – +39% (+350 млн грн, загалом 1,269 млрд грн);
Держуправління справами – +33% (дали понад 200 млн грн, загалом 1 млрд грн. Це гроші на медицину для топ чиновників);
ДБР – +40%;
СБУ – +23%;
Офіс генпрокурора – +20% (+1,94 млрд грн, загалом 9,51 млрд грн).
Друга претензія – це збільшення витрат відбувається на тлі планового дефіциту бюджету в 270 млрд грн. Для порівняння, в бюджеті-2020 він спочатку був трохи меншим за 100 млрд грн (у березні дефіцит збільшили на 200 млрд через пандемію коронавірусу і викликану ним кризу в економіці).
"Гігантський дефіцит бюджету – 270 млрд грн. Це 6% від валового внутрішнього продукту України. Прийнятним в нормальних умовах вважається дефіцит до 3% ВВП. Переживаю, що в умовах високої корупції та при відсутності реформ правоохоронної та судової систем, ці кошти можуть бути просто розкрадені. Прихований дефіцит бюджету – державні гарантії. Зокрема, лише на будівництво доріг передбачено 71 млрд гарантій. Традиційно, державні гарантії в Україні перетворюються на майбутні видатки бюджету", – написав з цього приводу в Facebook фінансовий експерт і засновник інвестиційної групи "Універ" Тарас Козак.
Втім, є і протилежна думка. Економіст Олексій Кущ нагадав, що бюджет України хронічно не виконується за видатками: держава завжди планує витрати величезних сум на держпрограми, але на практиці до виконання цих програм справа не доходить.
"Виконуються тільки захищені статті бюджету, програми на кшталт "Великого будівництва" (де можна "погрітися біля багаття"), або погашення боргів за кредитами (де не потрібно вносити зміни до бюджету). А ось якщо мова йде про багатоступеневе завдання на зразок довгострокової програми стимулювання розвитку малого і середнього бізнесу, то і програми, і витрати за ними залишаються на папері. Мінфін інституційно не здатен їх виконувати. Наприклад, на реформу державного управління щороку закладається 2 млрд грн, але кожен раз виходить нуль. І таких програм величезна кількість. Та візьміть хоч цей рік. В його кінці дефіцит повинен бути 300 млрд грн, тоді як за підсумками 8 місяців він становить всього 26 млрд грн. Так що я б не дуже переживав через ці 270 млрд грн", – вважає Кущ.
Підвищення податків – для всіх
А ось у чому згодні і нардепи, і економісти, так у тому, що бюджет-2021 одночасно з підвищенням мінімальної зарплати підвищує податки як на співробітників, так і на роботодавців.
"Нам обіцяють, що буде підвищена мінімальна зарплата. Але давайте скажемо чесно – в бюджеті закладено підвищення податків з наших зарплат. Якщо ви маленький ФОП, ви заплатите на 560 грн більше за місяць (неважливо, заробили ви ці гроші чи ні). Якщо ви працюєте за стажем, то ви заплатите на 340 грн більше за місяць. Створити одне робоче місце роботодавця мінімально коштуватиме на 2200 грн більше. Роботодавці будуть або скорочувати людей, або переводити їх на пів ставки", – пояснив заступник голови комітету ВР з питань фінансів, податкової і митної політики Ярослав Железняк (фракція "Голос") у вівторок в кулуарах Ради.
Економіст Кущ погодився з Железняком, що уряд розглядає підвищення зарплат винятково в контексті підвищення податків (за рахунок часткового "відбілювання" зарплат).
"А соціальної складової в бюджеті немає. Не проглядаються дії, спрямовані на підвищення тарифної сітки бюджетників у зв'язку з ростом мінімальної зарплати до 6000, а потім до 6500 гривень. Хоча у нас тарифна сітка не прив'язана до мінімальної зарплати (вона прив'язана до прожиткового мінімуму, якщо ми говоримо про бюджетників). Але зазвичай, коли підвищують мінімалку для бізнесу, то переглядають і тарифну сітку для бюджетників. І у зв'язку з цим підвищують прожитковий мінімум. А тут адекватного зростання немає", – пояснив Кущ.
"Голодні" культура, медицина та екологія
Железняк також розкритикував "фінт" з виділенням грошей на культуру, який за фактом виявився урізанням майже вдвічі: "Вони кажуть, що виділили гроші на культуру, на ще якісь витрати. Давайте скажемо чесно: вони забрали 5 млрд грн, а потім додають з панського плеча 2,8 млрд, не кажучи нам про те, що вони недофінансовують культуру".
Подібним чином Мінфін обійшовся з медициною. Згідно закону, її фінансування повинно бути на рівні не менше 5% ВВП. При ВВП в 4,5 трлн грн має бути виділено 225 млрд грн, тоді як у бюджеті заклали 156 млрд грн.
А на охорону навколишнього середовища Мінфін взагалі не дав грошей. За даними ЗМІ, це стало причиною демаршу міністра екології Романа Абрамовського під час голосування за бюджет на засіданні Кабміну.
"Це при тому, що в Україні існує водний дефіцит, а підприємства не раціонально витрачають воду і платять за неї копійки, – пояснив Кущ. – Ми вже не та країна, у якій повно озер з чистою водою. Навіть Дніпро міліє і посеред річки починає рости очерет. Так що екологія – це не та стаття витрат, від якої можна безболісно відмовитися. Також потрібні гроші на боротьбу із забрудненням повітря, на рекультивацію ґрунтів, захист лісів".
В "Голосі" підхід Кабміну до верстки бюджету порівняли з поведінкою людини, яка страждає на алкогольну залежність і постійно позичає гроші.
"Уряд почув, що можна зробити величезну діру в бюджеті, що можна взяти гроші на коронавірус і віддати на дорогу або на фінансування поліції. І в 2021 році повторює те ж саме. Роздмухують витрати, які підуть не нас з вами, а на чиновників (як на Офіс президента)", – підсумував Железняк.
Він додав, що його фракція не підтримуватиме підвищення податків і збільшення витрат на держапарат і силовиків.
"Життя на широку ногу, коли в кишені діри"
Загалом Кущ охарактеризував проєкт як "бюджет силовиків і зовнішніх кредиторів".
"Нічим хорошим цей бюджет у наступному році нам не світить. У ньому майже нічого немає для амортизації кризи, для стабілізації ситуації в економіці, для стимулювання малого та середнього бізнесу. Нічого немає з точки зору соціальних інвестицій (якщо ми говоримо про науку, освіту, медицину). Там ті ж копійки, які були у минулому бюджеті", – підсумував Кущ.
А фінансовий експерт Козак додав, що підвищення мінімалки – це потужний інфляційний чинник, який, за оцінкою Мінфіну, розжене інфляцію до 7,3% (станом на серпень 2020 року інфляція в Україні була на рівні 4,7% у річному вимірі).
"Нацбанку доведеться піднімати облікову ставку. Про іпотечні кредити
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Документ вже розкритикували як нардепи, так і економісти. Вони виступили проти роздмухування витрат на Офіс президента (+350 млн грн) і силовий блок, до того ж для звичайних українців уряд приготував приховане підвищення податків. Також експерти обурені гігантським дефіцитом бюджету у 270 млрд грн, покривати який Україні доведеться за рахунок нових кредитів.
Про те, чого чекати українцям від головного фінансового документа країни – читайте в матеріалі OBOZREVATEL.
МВФ може не схвалити: що не так із бюджетом України
Традиційно одним з головних чинників стабільності залишається співпраця з Міжнародним валютним фондом. Це такий собі маяк для інших фінансових організацій: немає МВФ, не прийдуть і гроші від Світового банку, ЄС і т.д. Фонд не диктує, яким повинен бути бюджет країни, але при цьому наполягає на виконання певних критеріїв.
Одним з них є рівень дефіциту держбюджету, пояснює керівник відділу аналітики Concorde Capital Олександр Паращій. Міністерство фінансів передбачає, що цей показник повинен бути на рівні 6%, в той час як МВФ погодив трохи більше 5%.
Дефіцит, якщо зовсім спростити, це різниця між витратами і доходами. Ми заробляємо менше, ніж витрачаємо. Ця різниця покривається за рахунок кредитів і інвестицій. В обставинах, що склалися на великі інвестиції розраховувати не варто, а без МВФ зібрати достатньо кредитів для покриття дефіциту не вдасться. До речі, в видаткову частину закладають і гроші, які потрібно витратити на обслуговування і погашення боргів.
"На основі цього прогнозу складено бюджет. Основні питання у МВФ може виникнути з приводу розміру планового дефіциту. Дефіцит Мінфіном планується на рівні 6%, при чому в меморандумі з МВФ передбачено близько 5%. Тут можуть виникнути питання. Це, в принципі, може бути предметом для переговорів. Можливо під час переговорів сторони і знайдуть спільний знаменник", – говорить Паращій.
На яких цифрах ґрунтується бюджет: що потрібно знати
Ще в липні Кабінет міністрів показав оновлений макроекономічний прогноз, згадує аналітик Володимир Мазуренко. На його основі і складали головний фінансовий документ країни.
При цьому і Мазуренко, і Паращій впевнені: ще не до кінця відомо, як буде розвиватися коронакрізіс, що буде з пандемією, а саме від цього залежить, в якому стані буде економіка країни.
Незважаючи на це, бюджет неможливо розробити без прогнозних макроекономічних показників. Згідно них в 2021-му нас чекає:
- середня зарплата в 13 632 грн;
- зростання цін на рівні 8,1%;
- безробіття на рівні 9,2%;
- дефіцит торгового балансу в $ 10,416 млрд;
- курс долара на рівні 29 грн / $;
- зростання ВВП в 4,6%.
"В минулому році Кабінет міністрів закладав зростання ВВП на 2020 й на рівні 3,5%. За фактом же ми будемо мати мінус 6-7%. Будь-які довгограючі прогнози в умовах стількох змінних завжди дуже ризиковані. Ми розуміємо, що можемо отримати на виході зовсім іншу ситуацію ", – пояснює Мазуренко.
У Concorde Capital впевнені, що ситуація може сильно змінюватися як в кращу, так і в гірший бік. Мовляв, доведеться переглядати параметри бюджети і в цьому, і в наступному році.
Ризики і обіцянки: як на українців вплине новий бюджет
Аналітики впевнені: якщо затверджений макропрогноз вдасться виконати, то ризики дефолту, хоч вони завжди залишаються, будуть невеликими. Навіть з високим дефіцитом Україна зможе обслуговувати свої борги і виконувати зобов'язання перед зовнішніми кредиторами.
Мінфін без деталей опублікував ключові пріоритети проекту держбюджету-2021:
підвищена мінімальна заробітна плата;
Йдеться про зростання виплати до 6000 грн з січня і до 6500 грн з липня наступного року. OBOZREVATEL вже неодноразово писав, що підвищення мінімальної зарплати призводить до зростання надходжень до бюджету.
якісна освіта і доступна медицина;
При цьому в уряді не уточнили, скільки саме коштів закладуть в бюджет на медицину і освіти.
протидія пандемії і COVID-19 і вакцинація;
З урахуванням прогнозів про можливий випуск вакцини від коронавірусу в 2021, в бюджеті, ймовірно, передбачать кошти на закупівлю вакцини як мінімум для окремих груп населення.
турбота про старість (допомога пенсіонерам 75+)
Йдеться про надбавку до пенсії в розмірі 500 грн для всіх пенсіонерів, які вже досягли вказаного віку. Правда, швидше за все, нововведення не торкнеться тих, кому зараз більше 80 років. Вони отримали свою надбавку вже в цьому році.
Крім того, серед пріоритетів відомство позначило:
- надійна оборона і безпека;
- велике будівництво (дороги);
- зручна транспортна інфраструктура (нові пасажирські вагони);
- розвиток культури;
- підтримка спорту високих досягнень;
- масштабна цифровізація економіки;
- фінансово спроможні регіони.
За що розкритикували бюджет
Після публікації проєкту держбюджету його розкритикували як представники опозиційних партій, так і економісти. Зокрема, обурення викликало різке збільшення витрат на Офіс президента і на силовий блок:
Офіс президента – +39% (+350 млн грн, загалом 1,269 млрд грн);
Держуправління справами – +33% (дали понад 200 млн грн, загалом 1 млрд грн. Це гроші на медицину для топ чиновників);
ДБР – +40%;
СБУ – +23%;
Офіс генпрокурора – +20% (+1,94 млрд грн, загалом 9,51 млрд грн).
Друга претензія – це збільшення витрат відбувається на тлі планового дефіциту бюджету в 270 млрд грн. Для порівняння, в бюджеті-2020 він спочатку був трохи меншим за 100 млрд грн (у березні дефіцит збільшили на 200 млрд через пандемію коронавірусу і викликану ним кризу в економіці).
"Гігантський дефіцит бюджету – 270 млрд грн. Це 6% від валового внутрішнього продукту України. Прийнятним в нормальних умовах вважається дефіцит до 3% ВВП. Переживаю, що в умовах високої корупції та при відсутності реформ правоохоронної та судової систем, ці кошти можуть бути просто розкрадені. Прихований дефіцит бюджету – державні гарантії. Зокрема, лише на будівництво доріг передбачено 71 млрд гарантій. Традиційно, державні гарантії в Україні перетворюються на майбутні видатки бюджету", – написав з цього приводу в Facebook фінансовий експерт і засновник інвестиційної групи "Універ" Тарас Козак.
Втім, є і протилежна думка. Економіст Олексій Кущ нагадав, що бюджет України хронічно не виконується за видатками: держава завжди планує витрати величезних сум на держпрограми, але на практиці до виконання цих програм справа не доходить.
"Виконуються тільки захищені статті бюджету, програми на кшталт "Великого будівництва" (де можна "погрітися біля багаття"), або погашення боргів за кредитами (де не потрібно вносити зміни до бюджету). А ось якщо мова йде про багатоступеневе завдання на зразок довгострокової програми стимулювання розвитку малого і середнього бізнесу, то і програми, і витрати за ними залишаються на папері. Мінфін інституційно не здатен їх виконувати. Наприклад, на реформу державного управління щороку закладається 2 млрд грн, але кожен раз виходить нуль. І таких програм величезна кількість. Та візьміть хоч цей рік. В його кінці дефіцит повинен бути 300 млрд грн, тоді як за підсумками 8 місяців він становить всього 26 млрд грн. Так що я б не дуже переживав через ці 270 млрд грн", – вважає Кущ.
Підвищення податків – для всіх
А ось у чому згодні і нардепи, і економісти, так у тому, що бюджет-2021 одночасно з підвищенням мінімальної зарплати підвищує податки як на співробітників, так і на роботодавців.
"Нам обіцяють, що буде підвищена мінімальна зарплата. Але давайте скажемо чесно – в бюджеті закладено підвищення податків з наших зарплат. Якщо ви маленький ФОП, ви заплатите на 560 грн більше за місяць (неважливо, заробили ви ці гроші чи ні). Якщо ви працюєте за стажем, то ви заплатите на 340 грн більше за місяць. Створити одне робоче місце роботодавця мінімально коштуватиме на 2200 грн більше. Роботодавці будуть або скорочувати людей, або переводити їх на пів ставки", – пояснив заступник голови комітету ВР з питань фінансів, податкової і митної політики Ярослав Железняк (фракція "Голос") у вівторок в кулуарах Ради.
Економіст Кущ погодився з Железняком, що уряд розглядає підвищення зарплат винятково в контексті підвищення податків (за рахунок часткового "відбілювання" зарплат).
"А соціальної складової в бюджеті немає. Не проглядаються дії, спрямовані на підвищення тарифної сітки бюджетників у зв'язку з ростом мінімальної зарплати до 6000, а потім до 6500 гривень. Хоча у нас тарифна сітка не прив'язана до мінімальної зарплати (вона прив'язана до прожиткового мінімуму, якщо ми говоримо про бюджетників). Але зазвичай, коли підвищують мінімалку для бізнесу, то переглядають і тарифну сітку для бюджетників. І у зв'язку з цим підвищують прожитковий мінімум. А тут адекватного зростання немає", – пояснив Кущ.
"Голодні" культура, медицина та екологія
Железняк також розкритикував "фінт" з виділенням грошей на культуру, який за фактом виявився урізанням майже вдвічі: "Вони кажуть, що виділили гроші на культуру, на ще якісь витрати. Давайте скажемо чесно: вони забрали 5 млрд грн, а потім додають з панського плеча 2,8 млрд, не кажучи нам про те, що вони недофінансовують культуру".
Подібним чином Мінфін обійшовся з медициною. Згідно закону, її фінансування повинно бути на рівні не менше 5% ВВП. При ВВП в 4,5 трлн грн має бути виділено 225 млрд грн, тоді як у бюджеті заклали 156 млрд грн.
А на охорону навколишнього середовища Мінфін взагалі не дав грошей. За даними ЗМІ, це стало причиною демаршу міністра екології Романа Абрамовського під час голосування за бюджет на засіданні Кабміну.
"Це при тому, що в Україні існує водний дефіцит, а підприємства не раціонально витрачають воду і платять за неї копійки, – пояснив Кущ. – Ми вже не та країна, у якій повно озер з чистою водою. Навіть Дніпро міліє і посеред річки починає рости очерет. Так що екологія – це не та стаття витрат, від якої можна безболісно відмовитися. Також потрібні гроші на боротьбу із забрудненням повітря, на рекультивацію ґрунтів, захист лісів".
В "Голосі" підхід Кабміну до верстки бюджету порівняли з поведінкою людини, яка страждає на алкогольну залежність і постійно позичає гроші.
"Уряд почув, що можна зробити величезну діру в бюджеті, що можна взяти гроші на коронавірус і віддати на дорогу або на фінансування поліції. І в 2021 році повторює те ж саме. Роздмухують витрати, які підуть не нас з вами, а на чиновників (як на Офіс президента)", – підсумував Железняк.
Він додав, що його фракція не підтримуватиме підвищення податків і збільшення витрат на держапарат і силовиків.
"Життя на широку ногу, коли в кишені діри"
Загалом Кущ охарактеризував проєкт як "бюджет силовиків і зовнішніх кредиторів".
"Нічим хорошим цей бюджет у наступному році нам не світить. У ньому майже нічого немає для амортизації кризи, для стабілізації ситуації в економіці, для стимулювання малого та середнього бізнесу. Нічого немає з точки зору соціальних інвестицій (якщо ми говоримо про науку, освіту, медицину). Там ті ж копійки, які були у минулому бюджеті", – підсумував Кущ.
А фінансовий експерт Козак додав, що підвищення мінімалки – це потужний інфляційний чинник, який, за оцінкою Мінфіну, розжене інфляцію до 7,3% (станом на серпень 2020 року інфляція в Україні була на рівні 4,7% у річному вимірі).
"Нацбанку доведеться піднімати облікову ставку. Про іпотечні кредити
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 1
![](/public/images/user_no_foto.png?1725145493)
Анонім
Показати IP
15 Вересня 2020 21:28
Кабмин одобрил проект госбюджета на 2021 год, среди ключевых приоритетов которого является:
- повышение минимальной заработной платы (повысят еще на 200 грн, ни в чем себе не отказывайте);
- качественное образование (видимо, качественным оно может быть только на украинском языке, ну и с закрытием большого количества школ и универов, так еще качественнее будет);
- доступная медицина (господи, благодетели, куда уж еще доступнее?);
- противодействие пандемии и COVID-19 (это когда израсходован почти весь коронавирусный Фонд из бюджета, поэтому будем ждать новых "гуманитарок" из Китая);
- вакцинация (вакцины пока нет, но что-то придумают, главное - чтобы не из России);
- забота о старости, помощь пенсионерам 75+ (остальные пенсионеры работайте сами, вы еще молоды, в душе по крайней мере);
- надежная оборона и безопасность (видимо, все-таки собрались достраивать Стену на границе);
- большое строительство, дороги (ну, куда ж без этого, помним-помним, спасибо, президент);
- удобная транспортная инфраструктура, новые пассажирские вагоны (на этом пункте где-то хрюкнули Лещенко с Криклием);
- развитие культуры (потому что наша культура еще недостаточно развита, глупцы вы необразованные, будем снимать за сто тысяч миллиардов бюджетных денег патриотическое кино, на которое никто не ходит);
- поддержка спорта, высоких достижений (в частности, вручением ордена Зозуле);
- масштабная цифровизация экономики (привет Prozorro и другим площадкам, которые имеют свой процент от фиктивных сделок и тендеров);
- состоятельные регионы (в общем, сами там у себя на местах состояться будете, остальное не колышет).
Ну вот и все пункты, в принципе. Ничего не забыл?
UPD. Забыл. Предельный объем дефицита, который Кабмин заложил в этом проекте бюджета, составляет 270,35 млрд гривен.
Теперь точно все.
У Швейцарії вигадали новий шоколад: інгредієнти та смак
Сьогодні 00:32
Сьогодні 00:32
Влетів у Volkswagen та пошкодив його: на Волині судили велосипедиста за спричинення ДТП![](/public/images/logo.png)
31 Серпня 2024 23:45
![](/public/images/logo.png)
31 Серпня 2024 23:45
Свята відзначали в єдиному магазині: чим живе волинське село на 100 людей
31 Серпня 2024 23:17
31 Серпня 2024 23:17
В Україні виробники зможуть реєструвати продукти з географічним зазначенням
31 Серпня 2024 22:49
31 Серпня 2024 22:49
Графік вимкнення електроенергії на Волині 1 вересня
31 Серпня 2024 22:21
31 Серпня 2024 22:21
У Луцьку горить кафе. Відео
31 Серпня 2024 21:53
31 Серпня 2024 21:53
У Луцькому районі 83-річна жінка впала в 10-метрову криницю
31 Серпня 2024 21:35
31 Серпня 2024 21:35
У застосунку Армія+ з'явиться електронне посвідчення військового
31 Серпня 2024 21:05
31 Серпня 2024 21:05
Волинянина покарали, бо знайшов і забрав додому гранату, коли гуляв із дітьми![](/public/images/logo.png)
31 Серпня 2024 20:36
![](/public/images/logo.png)
31 Серпня 2024 20:36
Важкохворій одномісячній дівчинці з Волині терміново збирають гроші на лікування
31 Серпня 2024 20:07
31 Серпня 2024 20:07
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.