Кінець глобалізації: як Лондон пропонує змінити світ після війни в Україні
![](/resize/450x252/r/files/news/2022/05-02/338034/rech-liz-trass-89_main.jpeg)
Днями міністр закордонних справ Британії Ліз Трасс виголосила дуже знакову промову. Під час виступу на великодньому бенкеті у лорда-мера лондонського Сіті вона розписала, як має змінитися світ після початку війни в Україні.
Судячи з промови Трас, Великобританія претендує на повну зміну світової парадигми розвитку. Процес глобалізації, як ми його уявляємо сьогодні, в цьому випадку буде згорнутий. І настане ера нової «холодної війни».
«Політика країни» аналізує маніфест голови Форін Офісу.
Про що заявила Ліз Трас
Міністр почала з того, що Китай і Росія виявилися неправими у своїх оцінках лібералізму – він не помер, а Захід не занепадає. Це показав квітень 2022 року, коли «вільний світ об’єднався навколо України у її сміливій боротьбі за свободу та самовизначення».
Доля України, на її думку, висить на волосині, а перемога Путіна принесе «жахливі наслідки для всієї земної кулі». Тому треба подвоїти підтримку Києва, але не лише. Сам Захід загалом потребує перезавантаження.
«Архітектура, покликана гарантувати мир та процвітання, зазнала невдачі в Україні. Структури економіки та безпеки, які були створені після Другої світової війни та холодної війни, швидше допускали, ніж стримували агресію», – впевнена Трасс.
На її думку, ООН та Велика двадцятка більше не можуть ефективно функціонувати, доки Росія залишається в цих організаціях. Навіть СРСР був менш небезпечним, оскільки «поводився на світовій арені з деякою раціональністю».
Трас каже, що у 90-ті роки Захід зняв обмеження на торгівлю, інвестиції та технології до Росії. Хоча це не зовсім так: американська поправка Дженсона-Веніка, яка вводила цілу низку торгових обмежень проти СРСР, діяла проти нинішньої Росії до 2012 року (для України її скасували 2002 року).
У будь-якому випадку Трас вважає, що Путін відкинув міжнародні правила, і тепер їх потрібно переглядати, формуючи нові союзи у сфері економіки та безпеки.
«Ми вже активізувалися в Україні. Війна в Україні – це наша війна, це війна всіх, тому що перемога України – стратегічний імператив для всіх нас. Важке озброєння, танки, літаки – глибоко занурюємося в наші запаси, нарощуємо виробництво. Нам потрібно зробити все це», – заявила глава Форін Офісу.
Після війни Україна має отримати «план Маршалла» та відновлення своєї економіки за допомогою Заходу – «міжнародні зусилля щодо відновлення міст, відродження їхньої промисловості та забезпечення їхньої свободи на довгий термін».
Потрібно, зі слів Траса, витіснити Росію з усієї України. «І це має стати каталізатором ширших змін. Цю жорстку позицію ми повинні застосувати і до загроз, що виникають за межами України. Наш новий підхід ґрунтується на трьох напрямках: військова міць, економічна безпека та глибші глобальні союзи», – заявила вона.
Далі вона докладно розповідає про всі три напрямки. Які, як зазначено вище, Україною не обмежуються.
Військова міць. Трас закликає активніше озброювати країни, яким Захід раніше допомагав менш інтенсивно. А саме – західним Балканам, Молдові та Грузії.
Друга складова – недоторканність політики відкритих дверей НАТО в контексті Фінляндії та Швеції, які готуються туди вступити.
Третя теза – Альянс має стати більш глобальним і вирішувати завдання, зокрема, для захисту Тайваню від Китаю. Тобто поширити свої можливості на індо-тихоокеанський регіон без прямого залучення до НАТО місцевих держав.
Останнє говорить про те, що для Трас не виключено сценарію «проксі-війни» з Китаєм – шляхом постачання зброї його опонентам.
Четверта теза – країни НАТО повинні запустити зростання витрат на озброєння, і сума у 2% від ВВП «має бути підлогою, а не стелею».
Економічна безпека. Трас пропонує активніше зрощувати економіку з питаннями безпеки.
«Ми розуміємо, що зростання за рахунок дешевого газу та грошей, що викачуються з клептократій, – це зростання, побудоване на піску. Це не те саме, що реальне стійке зростання за рахунок вищої продуктивності та більших інновацій», – сказала Трасс, звернувшись. до країн, які зі скрипом запроваджують енергетичні санкції проти Росії або намагаються максимально їх відтермінувати.
Санкції – по суті, основний інструмент «нової економіки», яку описує глава британського МЗС. Причому вони, на її думку, мають поширюватися не лише на Росію, а й на будь-яку країну, яка «не гратиме за правилами».
«Доступ до світової економіки повинен залежати від гри за правилами. Більше безкоштовних перепусток бути не може. Ми показуємо це на російсько-українському конфлікті – російська перепустка була анульована. Ми б’ємо по них усіма елементами економічної політики».
«Грати за правилами» має й Китай.
«Пекін не засудив російську агресію або її військові злочини. Російський експорт до Китаю виріс майже на третину в першому кварталі цього року... Вони коментують, хто повинен або не повинен бути членом НАТО. І вони швидко будують збройні сили, здатні проектувати силу вглиб областей, що становлять європейський стратегічний інтерес», – перераховує проблеми Ліз Трасс.
Але, вважає вона, «Китай не є непроникним».
«Кажучи про піднесення Китаю як про неминуче явище, ми робимо роботу Китаю замість нього. Насправді їхнє піднесення не є неминучим. Вони перестануть зростати, якщо не гратимуть за правилами», – пригрозила міністр.
За її словами, Китаю потрібна торгівля з країнами «Великої сімки», які представляють половину світової економіки. «Ми показали, що готові віддавати перевагу безпеці та повазі суверенітету, а не короткостроковій економічній вигоді», – прозоро натякнула Трасс і на санкції проти Китаю у разі вторгнення на Тайвань.
Далі вона закликала будувати зони вільної торгівлі з Індією та Індонезією. І разом боротися зі «штормом цін» на енергоносії та продукти харчування.
Більш тісні глобальні союзи. Але всі ці заходи неможливі без встановлення нових партнерських відносин між країнами, які формуватимуть нові порядки у світі. При цьому, виходячи з її слів, це мають бути не нові організації у вигляді ООН, а вужчі структури. Як приклади вона навела НАТО, G7, британську Співдружність, блок AUKUS.
Трас називає це «відкритою автономією».
Серед основних союзників НАТО на сході вона назвала Японію, Індію та Індонезію.
На думку міністра, «Велика сімка» має діяти як економічне НАТО«. «Якщо економіка партнера стає мішенню агресивного режиму, ми маємо діяти, щоб підтримати його. Один за всіх і всі за одного».
Наприкінці Ліз Трасс підбиває підсумок: «Геополітика повернулася». І знову згадала про Україну: «Агресори дивляться на те, що відбувається в Україні. Ми маємо переконатися, що вони отримують правильний меседж».
З оригіналом мови можна ознайомитись тут.
Які основні висновки зі слів Трас?
1. «Повернення геополітики», яке проголосила Ліз Трасс, – це не що інше як згортання проекту глобалізації. А точніше – її фрагментування та «викидання» з неї тих чи тих країн.
Слова цього міністр не вимовляла. Але кілька разів наголосила, що старі правила, за якими у світову економіку включалася будь-яка держава і була здатна заробляти на глобальному ринку гроші, більше працювати не повинні. Зазначимо, що найбільшою мірою від глобалізації вигравали країни третього світу, які за рахунок нижчих податків та дешевшої робочої сили виявлялися конкурентнішими, ніж країни Заходу, в яких згорталося виробництво, переносячись у «третій світ».
Тепер же, за логікою Трас, усім країнам необхідно передусім відповідати «правилам», а якщо ні – вони видавлюватимуться з ринків Заходу та союзних чи підконтрольних йому держав.
Перелік правил не оголошується – тобто йдеться про відповідність тієї чи тієї країни якимось негласним установкам Лондона та його союзників.
Враховуючи, що недвозначні загрози пролунали на адресу другої економіки світу – Китаю, а також першої по території країни світу – Росії, вони розглядаються як противники «відкритої автономії», що народжується. Отже, будучи ядерними державами, посилять формування своїх альянсів та союзів.
Таким чином, якщо маніфест Ліз Трасс буде прийнято на озброєння, світ почне фрагментуватись. Тож проект глобалізації, запущений після краху СРСР, буде згорнутий. І ми знову повернемося в епоху нової холодної війни між різними геополітичними блоками.
У цьому сенсі промову глави Форін Офісу можна порівняти з промовою ще одного британця – Уїнстона Черчілля про «залізну завісу», з якої в 1946 році, як вважається, почалася «холодна війна» Заходу проти Москви.
Очевидно, такий розклад Британію влаштовує. Оскільки Захід та його союзників Трасс, мабуть, вважає найпотужнішим блоком, який зможе забезпечити собі домінування. Особливо якщо до нього беззастережно приєднається Індія.
У цьому сенсі «битва за Індію», яка Заходом, зазначимо, ще не виграна, стає вирішальною для життєздатності конструкції, яку проектує Великобританія.
Не така проста ситуація і з Китаєм. Його економіка у порівнянні з російською колосальна. І якщо санкції проти РФ бумерангом б’ють по цінах в усьому світі, то складно собі уявити, що буде, якщо аналогічно спробують ізолювати Китай.
Це може означати повний колапс тієї моделі світової економіки, яку ми знаємо сьогодні. З гігантськими негативними наслідками для самих західних країн, де почнеться дефіцит різних товарів і розкрутиться новий виток інфляції.
2. Другий важливий посил – Україна. Трас доносить думку, що якщо дозволити конкуруючим геополітичним проектам здобути там перемогу, авторитет західного блоку буде підірваний, і багато хто хитнеться у бік російсько-китайського вибору чи інших альянсів.
Саме тому Лондон закликає, незважаючи на економічні витрати, допомагати Україні перемогти РФ на полі бою.
Проте невідомо, наскільки цей заклик буде почутий, наприклад, Євросоюзом. Залежність промислового центру ЄС – Німеччини – від російського газу є величезною. А відмова від нього загрожує економічною кризою у німців, яка вже й так підступає, але може бути значно сильнішою.
Сама Британія майже наполовину забезпечує себе газом власного видобутку, інше докуповуючи у Норвегії, а також імпортуючи скраплене паливо. Тож від російського газу Лондон порівняно легко відмовився.
Як і США – найбільший виробник сланцевого газу. Який, до речі, різко набирає рентабельність, якщо дорожчає звичайний природний газ (а саме це і відбувається внаслідок «зеленого переходу», що лобіюється на Заході, а також внаслідок війни в Україні).
Інакше кажучи, маніфест Ліз Трасс – це поки що не усталена, а гіпотетична реальність, яку намагаються побудувати в Британії.
Водночас багато тез Трас вже реалізуються.
Наприклад, в оборонній сфері, де формуються антикитайські альянси у тихоокеанському регіоні. Також відточуються спільні санкційні механізми. Але чи вдасться Заходу побудувати монолітнішу, ніж зараз, структуру та за її допомогою перемогти в новій «холодній війні» – це поки що велике питання.
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
Судячи з промови Трас, Великобританія претендує на повну зміну світової парадигми розвитку. Процес глобалізації, як ми його уявляємо сьогодні, в цьому випадку буде згорнутий. І настане ера нової «холодної війни».
«Політика країни» аналізує маніфест голови Форін Офісу.
Про що заявила Ліз Трас
Міністр почала з того, що Китай і Росія виявилися неправими у своїх оцінках лібералізму – він не помер, а Захід не занепадає. Це показав квітень 2022 року, коли «вільний світ об’єднався навколо України у її сміливій боротьбі за свободу та самовизначення».
Доля України, на її думку, висить на волосині, а перемога Путіна принесе «жахливі наслідки для всієї земної кулі». Тому треба подвоїти підтримку Києва, але не лише. Сам Захід загалом потребує перезавантаження.
«Архітектура, покликана гарантувати мир та процвітання, зазнала невдачі в Україні. Структури економіки та безпеки, які були створені після Другої світової війни та холодної війни, швидше допускали, ніж стримували агресію», – впевнена Трасс.
На її думку, ООН та Велика двадцятка більше не можуть ефективно функціонувати, доки Росія залишається в цих організаціях. Навіть СРСР був менш небезпечним, оскільки «поводився на світовій арені з деякою раціональністю».
Трас каже, що у 90-ті роки Захід зняв обмеження на торгівлю, інвестиції та технології до Росії. Хоча це не зовсім так: американська поправка Дженсона-Веніка, яка вводила цілу низку торгових обмежень проти СРСР, діяла проти нинішньої Росії до 2012 року (для України її скасували 2002 року).
У будь-якому випадку Трас вважає, що Путін відкинув міжнародні правила, і тепер їх потрібно переглядати, формуючи нові союзи у сфері економіки та безпеки.
«Ми вже активізувалися в Україні. Війна в Україні – це наша війна, це війна всіх, тому що перемога України – стратегічний імператив для всіх нас. Важке озброєння, танки, літаки – глибоко занурюємося в наші запаси, нарощуємо виробництво. Нам потрібно зробити все це», – заявила глава Форін Офісу.
Після війни Україна має отримати «план Маршалла» та відновлення своєї економіки за допомогою Заходу – «міжнародні зусилля щодо відновлення міст, відродження їхньої промисловості та забезпечення їхньої свободи на довгий термін».
Потрібно, зі слів Траса, витіснити Росію з усієї України. «І це має стати каталізатором ширших змін. Цю жорстку позицію ми повинні застосувати і до загроз, що виникають за межами України. Наш новий підхід ґрунтується на трьох напрямках: військова міць, економічна безпека та глибші глобальні союзи», – заявила вона.
Далі вона докладно розповідає про всі три напрямки. Які, як зазначено вище, Україною не обмежуються.
Військова міць. Трас закликає активніше озброювати країни, яким Захід раніше допомагав менш інтенсивно. А саме – західним Балканам, Молдові та Грузії.
Друга складова – недоторканність політики відкритих дверей НАТО в контексті Фінляндії та Швеції, які готуються туди вступити.
Третя теза – Альянс має стати більш глобальним і вирішувати завдання, зокрема, для захисту Тайваню від Китаю. Тобто поширити свої можливості на індо-тихоокеанський регіон без прямого залучення до НАТО місцевих держав.
Останнє говорить про те, що для Трас не виключено сценарію «проксі-війни» з Китаєм – шляхом постачання зброї його опонентам.
Четверта теза – країни НАТО повинні запустити зростання витрат на озброєння, і сума у 2% від ВВП «має бути підлогою, а не стелею».
Економічна безпека. Трас пропонує активніше зрощувати економіку з питаннями безпеки.
«Ми розуміємо, що зростання за рахунок дешевого газу та грошей, що викачуються з клептократій, – це зростання, побудоване на піску. Це не те саме, що реальне стійке зростання за рахунок вищої продуктивності та більших інновацій», – сказала Трасс, звернувшись. до країн, які зі скрипом запроваджують енергетичні санкції проти Росії або намагаються максимально їх відтермінувати.
Санкції – по суті, основний інструмент «нової економіки», яку описує глава британського МЗС. Причому вони, на її думку, мають поширюватися не лише на Росію, а й на будь-яку країну, яка «не гратиме за правилами».
«Доступ до світової економіки повинен залежати від гри за правилами. Більше безкоштовних перепусток бути не може. Ми показуємо це на російсько-українському конфлікті – російська перепустка була анульована. Ми б’ємо по них усіма елементами економічної політики».
«Грати за правилами» має й Китай.
«Пекін не засудив російську агресію або її військові злочини. Російський експорт до Китаю виріс майже на третину в першому кварталі цього року... Вони коментують, хто повинен або не повинен бути членом НАТО. І вони швидко будують збройні сили, здатні проектувати силу вглиб областей, що становлять європейський стратегічний інтерес», – перераховує проблеми Ліз Трасс.
Але, вважає вона, «Китай не є непроникним».
«Кажучи про піднесення Китаю як про неминуче явище, ми робимо роботу Китаю замість нього. Насправді їхнє піднесення не є неминучим. Вони перестануть зростати, якщо не гратимуть за правилами», – пригрозила міністр.
За її словами, Китаю потрібна торгівля з країнами «Великої сімки», які представляють половину світової економіки. «Ми показали, що готові віддавати перевагу безпеці та повазі суверенітету, а не короткостроковій економічній вигоді», – прозоро натякнула Трасс і на санкції проти Китаю у разі вторгнення на Тайвань.
Далі вона закликала будувати зони вільної торгівлі з Індією та Індонезією. І разом боротися зі «штормом цін» на енергоносії та продукти харчування.
Більш тісні глобальні союзи. Але всі ці заходи неможливі без встановлення нових партнерських відносин між країнами, які формуватимуть нові порядки у світі. При цьому, виходячи з її слів, це мають бути не нові організації у вигляді ООН, а вужчі структури. Як приклади вона навела НАТО, G7, британську Співдружність, блок AUKUS.
Трас називає це «відкритою автономією».
Серед основних союзників НАТО на сході вона назвала Японію, Індію та Індонезію.
На думку міністра, «Велика сімка» має діяти як економічне НАТО«. «Якщо економіка партнера стає мішенню агресивного режиму, ми маємо діяти, щоб підтримати його. Один за всіх і всі за одного».
Наприкінці Ліз Трасс підбиває підсумок: «Геополітика повернулася». І знову згадала про Україну: «Агресори дивляться на те, що відбувається в Україні. Ми маємо переконатися, що вони отримують правильний меседж».
З оригіналом мови можна ознайомитись тут.
Які основні висновки зі слів Трас?
1. «Повернення геополітики», яке проголосила Ліз Трасс, – це не що інше як згортання проекту глобалізації. А точніше – її фрагментування та «викидання» з неї тих чи тих країн.
Слова цього міністр не вимовляла. Але кілька разів наголосила, що старі правила, за якими у світову економіку включалася будь-яка держава і була здатна заробляти на глобальному ринку гроші, більше працювати не повинні. Зазначимо, що найбільшою мірою від глобалізації вигравали країни третього світу, які за рахунок нижчих податків та дешевшої робочої сили виявлялися конкурентнішими, ніж країни Заходу, в яких згорталося виробництво, переносячись у «третій світ».
Тепер же, за логікою Трас, усім країнам необхідно передусім відповідати «правилам», а якщо ні – вони видавлюватимуться з ринків Заходу та союзних чи підконтрольних йому держав.
Перелік правил не оголошується – тобто йдеться про відповідність тієї чи тієї країни якимось негласним установкам Лондона та його союзників.
Враховуючи, що недвозначні загрози пролунали на адресу другої економіки світу – Китаю, а також першої по території країни світу – Росії, вони розглядаються як противники «відкритої автономії», що народжується. Отже, будучи ядерними державами, посилять формування своїх альянсів та союзів.
Таким чином, якщо маніфест Ліз Трасс буде прийнято на озброєння, світ почне фрагментуватись. Тож проект глобалізації, запущений після краху СРСР, буде згорнутий. І ми знову повернемося в епоху нової холодної війни між різними геополітичними блоками.
У цьому сенсі промову глави Форін Офісу можна порівняти з промовою ще одного британця – Уїнстона Черчілля про «залізну завісу», з якої в 1946 році, як вважається, почалася «холодна війна» Заходу проти Москви.
Очевидно, такий розклад Британію влаштовує. Оскільки Захід та його союзників Трасс, мабуть, вважає найпотужнішим блоком, який зможе забезпечити собі домінування. Особливо якщо до нього беззастережно приєднається Індія.
У цьому сенсі «битва за Індію», яка Заходом, зазначимо, ще не виграна, стає вирішальною для життєздатності конструкції, яку проектує Великобританія.
Не така проста ситуація і з Китаєм. Його економіка у порівнянні з російською колосальна. І якщо санкції проти РФ бумерангом б’ють по цінах в усьому світі, то складно собі уявити, що буде, якщо аналогічно спробують ізолювати Китай.
Це може означати повний колапс тієї моделі світової економіки, яку ми знаємо сьогодні. З гігантськими негативними наслідками для самих західних країн, де почнеться дефіцит різних товарів і розкрутиться новий виток інфляції.
2. Другий важливий посил – Україна. Трас доносить думку, що якщо дозволити конкуруючим геополітичним проектам здобути там перемогу, авторитет західного блоку буде підірваний, і багато хто хитнеться у бік російсько-китайського вибору чи інших альянсів.
Саме тому Лондон закликає, незважаючи на економічні витрати, допомагати Україні перемогти РФ на полі бою.
Проте невідомо, наскільки цей заклик буде почутий, наприклад, Євросоюзом. Залежність промислового центру ЄС – Німеччини – від російського газу є величезною. А відмова від нього загрожує економічною кризою у німців, яка вже й так підступає, але може бути значно сильнішою.
Сама Британія майже наполовину забезпечує себе газом власного видобутку, інше докуповуючи у Норвегії, а також імпортуючи скраплене паливо. Тож від російського газу Лондон порівняно легко відмовився.
Як і США – найбільший виробник сланцевого газу. Який, до речі, різко набирає рентабельність, якщо дорожчає звичайний природний газ (а саме це і відбувається внаслідок «зеленого переходу», що лобіюється на Заході, а також внаслідок війни в Україні).
Інакше кажучи, маніфест Ліз Трасс – це поки що не усталена, а гіпотетична реальність, яку намагаються побудувати в Британії.
Водночас багато тез Трас вже реалізуються.
Наприклад, в оборонній сфері, де формуються антикитайські альянси у тихоокеанському регіоні. Також відточуються спільні санкційні механізми. Але чи вдасться Заходу побудувати монолітнішу, ніж зараз, структуру та за її допомогою перемогти в новій «холодній війні» – це поки що велике питання.
Знайшли помилку? Виділіть текст і натисніть
Підписуйтесь на наш Telegram-канал, аби першими дізнаватись найактуальніші новини Волині, України та світу
![](/public/images/coment_smile.png)
Коментарів: 0
Університет у Луцьку відремонтує котельню. Скільки витратить![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 18:09
![](/public/images/logo.png)
Сьогодні 18:09
День поля: волинський фермер презентував 65 сортів картоплі, які виростив на селекційних ділянках
Сьогодні 14:52
Сьогодні 14:52
Наймолодший учасник – одинадцятимісячне немовля: у Луцьку понад 700 людей взяли участь у патріотичному марафоні
Сьогодні 14:23
Сьогодні 14:23
Нацбанк представив нову пам'ятну монету «Парламентаризм»
Сьогодні 13:26
Сьогодні 13:26
Додати коментар:
УВАГА! Користувач www.volynnews.com має розуміти, що коментування на сайті створені аж ніяк не для політичного піару чи антипіару, зведення особистих рахунків, комерційної реклами, образ, безпідставних звинувачень та інших некоректних і негідних речей. Утім коментарі – це не редакційні матеріали, не мають попередньої модерації, суб’єктивні повідомлення і можуть містити недостовірну інформацію.